f

(Kajkavian) in, at (location) [with locative]

(Kajkavian) to, into (direction) [with accusative]

(Kajkavian) on, in, at, during (time) [with accusative]

(Kajkavian) in, during (time) [with accusative]


van

van kuće

van zemlje


o

From Proto-Slavic *o(b), from Proto-Indo-European *h₃ebʰi. See o-, ob-.

ob(j)esiti nešto o kuku

udariti glavom o zid

ogr(ij)ešiti se o zakon

brinuti se o nekome

v(ij)est o katastrofi

R(ij)eč je o…, radi se o…

Napisao sam esej o ranom srednjem vijeku.

I wrote an essay on the Early Middle Ages.

about, concerning, of, on [with locative]


do

od Zagreba do Beograda

od jutra do mraka / od 5 do 10 sati

from morning to night / from 5 to 10 o'clock

od vrha do dna

do r(ij)eke

sad je pet do sedam

do poned(j)eljka

do sada

do nedavna

do dana današnjega

sve do

do kuda

do tuda

do rata

s(j)edi do mene

jedan do drugoga

nije mi do toga

nije mi do sm(ij)eha

njemu je samo do seksa

nije mi puno stalo do toga

nije do mene

(by extension, idiomatic and figurative meanings) up to one; interested in; feel like


put

put Sarajeva

put škole

Vozimo se put sela.

Krenuo sam put grada.


k

Inherited from Proto-Slavic *kъ(n), from Proto-Indo-European *kom.


s

Inherited from Proto-Slavic *sъ(n), from Proto-Indo-European *ḱom.

raditi s nekim

svađati se s nekim

ratovati s nekim

d(j)evojka s plavom kosom

s godinama dolazi mudrost

s ljubavlju

pozdraviti se jedno s drugim

Gledam živu, tesnu ulicu, ograđenu visokim zidovima, s velikim kapijama i razgranatim drvećem, koje se pruža, te je kiti zelenom.

1898, Vojislav Stanković, “Đurđevdan”, in Stari Dani, page 1:

I look at lively, narrow streets, high fenced walls, with large gates and branched trees, which stretch, and adorn it with green.

with, together with, along with [with instrumental]

pao sam sa stabla.

s druge strane

sa zapada

s leđa

promatrati s prozora

ljudi s planine

s tog razloga

(proscribed, shortening of iz tog) (+ genitive case) because of (= iz, zbȍg)

Šta/što je s tobom?

s vremenom

Tako su se i ovde, s vremenom, rojile kuće i množila naselja na oba kraja mosta.

1942-1945, Ivo Andrić, chapter 1, in Na Drini Ćuprija:

Here also in time the houses crowded together and the settlemnts multiplied at both ends of the bridge.

miscellaneous prepositional senses in phrases that employ a connection [with instrumental]


u

biti u školi

u c(ij)elom društvu

(+ locative case) in, at (without change of position, answering the question gdjȅ/gdȅ)

ići u školu

putovati u Ameriku

(+ accusative case) to, into (with change of position, answering the question kùda)

u podne

u sr(ij)edu

u zoru

U koliko sati?

(+ accusative case) on, in, at, during (in expressions concerning time)

u jednom danu

u mladosti

(+ locative case) in, during (in expressions concerning time)


v

(Kajkavian) on, in, at, during (in expressions concerning time) [with accusative]

(Kajkavian) in, during (in expressions concerning time) [with locative]


z

požgat su pritili sela naša stane,
žene z dicom htili vest u svoje strane,
inim dati rane, svih smrtno sikući;

od svjetlosti zrak otvori,
i ostaše razlučene,
z bielim danom noćne sjene:

1622, Ivan Gundulić, Suze sina razmetnoga:

I srce mi greje
I z menom se smeje
I v žalosti plače takaj.

(Kajkavian, Chakavian, Croatia) (+ instrumental case) with

Oblaček po nebu
Si stiha putuje,
A z trave još samo
Šćurica se čuje.

1927, Dragutin Domjanić, Kaj vrt si senja:

(Kajkavian) (+ genitive case) from, out of


о

From Proto-Slavic *o(b), from Proto-Indo-European *h₃ebʰi. See о-, об-.

об(ј)есити нешто о куку

ударити главом о зид

огр(иј)ешити се о закон

бринути се о некоме

в(иј)ест о катастрофи

Р(иј)еч је о..., ради се о...

Написао сам есеј о раном средњем вијеку.


с

Гледам живу, тесну улицу, ограђену високим зидовима, с великим капијама и разгранатим дрвећем, које се пружа, те је кити зеленом.

радити с неким

свађати се с неким

ратовати с неким

д(ј)евојка с плавом косом

с годинама долази мудрост

с љубављу

Тако су се и овде, с временом, ројиле куће и множила насеља на оба краја моста.

шта/што је с тобом?

с временом

поздравити се с неким

miscellaneous prepositional senses in various phrases [with instrumental]

пао сам са стабла

с друге стране

са запада

с леђа

проматрати с прозора

људи с планине

с тог разлога

because of (= из, збо̏г) [with genitive]


у

бити у школи

у ц(иј)елом друштву

in, at (without change of position, answering the question гдје̏/где̏) [with locative]

ићи у школу

путовати у Америку

to, into (with change of position, answering the question ку̀да) [with accusative]

у подне

у ср(иј)еду

у зору

У колико сати?

on, in, at, during (in expressions concerning time) [with accusative]

у једном дану

у младости

in, during (in expressions concerning time) [with locative]


knjiga je na stolu

biti na koncertu

biti na ulici

zv(ij)ezde na nebu

(+ locative case) on, at, in (with certain nouns, expressing location without a change of position, answering the question gdjȅ/gdȅ; see usage notes below)

čuti nešto na radiju

(+ locative case) on (indicating medium)

staviti knjigu na sto(l)

ići na koncert

(+ accusative case) to, on, onto (with certain nouns, expressing the goal of motion, answering questions kùda (Bosnian, Serbian) or kȁmo (Croatian); see usage notes below)

otići nekuda/nekamo na dva dana

(+ accusative case) for (with verbs of motion and certain other verbs, to express something which will last for a limited period; after that a reverse action is implied)

na l(j)eto

in summer, next summer, the following summer

(+ accusative case) in (used with seasons)

krevet na kat

podmornica na atomski pogon

jaje na oko

ljubav na daljinu

r(ij)eči na a

(+ accusative case) noun attribute for permanent properties, such as sources of power or energy, but not including purpose

ući na prednja vrata

plaćena na sat

na brzinu

na vr(ij)eme

(+ accusative case) by, on, through (adverbial phrase of manner)

vikati na ljude

pods(j)ećati na nekog

(+ accusative case) indirect object of certain verbs

na sreću

na prim(j)er

(+ accusative case) a part of certain set expressions, which can be spelled also as one word in Croatian


po

From Proto-Slavic *po, from Proto-Indo-European *h₂(e)po.

otići po ml(ij)eko

po c(ij)eli dan

po šesti put

biti štetan po nekoga/nešto

dobro/loše po njega

udariti po glavi

sn(ij)eg je pao po cesti

voda se prolila po podu

šetati po šumi

over, through, across, in, on [with locative]

Poslao sam mu paket po zajedničkom prijatelju.

I've sent him a package via a mutual friend.

po zraku/vodi

by, with, through (using an intermediary or medium) [with locative]

sve ide po planu

everything is going according to the plan

Amerika je prva država po bogatstvu u sv(ij)etu.

America is the richest country in the world.

po glavi stanovnika

živ(j)eti po principima

po mom(e) mišljenju

po mom računu

po meni

svirati po sluhu

suditi po vanjštini

po svršetku sukoba

po kiši/suncu

po danu

razum(ij)e se (samo) po sebi

neka bude po tvome

jednak po veličini

sve je po starom

everything is/goes in the accustomed/usual manner

po običaju

po vr(ij)ednosti

po svoj prilici

po rodu

po naravi/prirodi

po toj c(ij)eni

po paragrafu 13

po što po to

po mogućnosti

po redu

po mom ukusu

po kvaliteti

po tome

according to this/that, accordingly, consequently, then

po zakonu

po duljini

in miscellaneous senses in various phrasal constructs [with locative]


od

Inherited from Proto-Slavic *otъ, from Proto-Indo-European *éti. See od-, ot-, o, oda-.

od Zagreba do Beograda

od jutra do mraka

od 5 do 10 sati

od danas

od sad(a)

od tad(a)

od kraja zime

selo od tri kuće

jedan od njih

čovjek od (svoje) r(ij)eči.

Hvala! To je bilo jako l(ij)epo od tebe!

Avioni su brži od helikoptera.

Stariji je od svoje sestre.

stolica od drveta

Plastika se proizvodi od nafte.

U slamovima, ljudi često žive u kućama napravljenim od otpadnog metala.

In slums, people often live in houses made out of scrap metal.

made of, made out of, made from [with genitive]

Bomba je bila pronađena od (strane) policije.

(proscribed, passive voice) (+ genitive case) by (usually followed by strane ("side/party") denoting the party which is doing the action; active form is preferred in formal language)

Umrla je od raka kože.

Umrla je od alkoholizma.

umr(ij)eti od dosade

drhtati od straha

tresti se od hladnoće

because of, from, with (denoting a direct or indirect cause) [with genitive]


sa

Alternative form of s; used instead of s when the following word or group of words start with sibilants s, z, š or ž and before instrumental form of first-person pronoun ja (mnom).


по

Inherited from Proto-Slavic *po, from Proto-Indo-European *h₂(e)po.

отићи по мл(иј)еко

по ц(иј)ели дан

по шести пут

бити штетан по некога/нешто

добро/лоше по њега

ударити по глави

сн(иј)ег је пао по цести

вода се пролила по поду

шетати по шуми

Послао сам му пакет по заједничком пријатељу.

по зраку/води

све иде по плану

Америка је прва држава по богатству у св(иј)ету.

по глави становника

жив(ј)ети по принципима

по мом(е) мишљењу

по мом рачуну

по мени

свирати по слуху

судити по вањштини

по свршетку сукоба

по киши/сунцу

по дану

разум(иј)е се (само) по себи

нека буде по твоме

једнак по величини

све је по старом

по обичају

по вр(иј)едности

по свој прилици

по роду

по нарави/природи

по тој ц(иј)ени

по параграфу 13

по што по то

по могућности

по реду

по мом укусу

по квалитети

по томе

по закону

по дуљини


okolo

okolo kuće


mesto

mȅsto (canonical)
ме̏сто (Cyrillic)
mjȅsto (alternative Ijekavian)
mȉsto (alternative Ikavian)


vu

(Kajkavian) (+ accusative case) to, into

(Kajkavian) (+ accusative case) on, in, at, during (in expressions concerning time)

(Kajkavian) (+ locative case) in, during (in expressions concerning time)


pod

pȍd (canonical)
по̏д (Cyrillic)
poda (alternative)

S(j)ela je pod stablo.

Pao je pod vlak.

under, beneath (with change of position, answering the question kùda) [with accusative]

pod suncem

Ona s(j)edi pod stablom.

under, beneath (stationary, answering the question gdjȅ/gdȅ) [with instrumental]

biti pod sumnjom

biti pod pritiskom

biti pod dojmom

pod oružjem

biti pod nadzorom

biti pod nečijom zaštitom

biti pod naglaskom

to be accented (stressed), to be under the accent (stress)

pisati pod pseudonimom

to write under the pen name, pseudonymously

biti pod zakletvom

under, beneath (being in a particular condition) [with instrumental]

pod jesen

pod kraj

pod starost

near, toward, in (temporal, with nouns denoting a final temporal segment) [with accusative]

pod odmorom

pod pauzom

pod satom

pod vladavinom

pokušati prodati mrkvu pod rotkvu

as, instead of, in lieu of [with accusative]

baciti pod noge

nebu pod oblake

pod uv(j)etom/uslovom da

under the condition of, on the condition that

pod izgovorom

pod Zagrebom

pod Velebitom

at the foot of Velebit, on the foothills of Velebit

pod korovom

ništa pod (milim) bogom

pod kontrolom (with genitive)

pod tim(e) mislim

biti pod antibioticima

pod pravim kutom

To je pod moranje.


za

glasati za nekoga

prodati nešto za 100 dolara

platiti za radoznalost

bojati se za nekoga

doći kući za praznike

for (expressing a reason) [with accusative]

sjediti/sedeti za stolom

Idi za mnom.

behind, in back of, at (without change of position, answering the question gdjȅ/gdȅ) [with instrumental]

za dana

za života

za vr(ij)eme rata

cesta za Beč

putovati za Beč

doći opet za nekoliko dana

pretrčati 100 metara za 9 sekundi

in (in expressions with time) [with accusative]

uzeti za ruku

uhvatiti za ruku

vući za uši

postaviti nekoga za preds(j)ednika

držati nekoga za pametnog čov(j)eka

for, as (with verbs denoting naming, appointing, declaring, considering, etc.) [with accusative]

jedan za drugim

praviti grešku za greškom

to make one error after another; to make errors repeatedly

Ponovite za mnom.

tugovati za nekim

čeznuti za srećom

Ljudi koji svakodnevno imaju potrebu za čokoladnim stvarima.

People who have a daily need for chocolate stuff.

Često se misli da je želja za određenom vrstom hrane psihološke prirode.

It is often thought that the desire for certain type of food is of psychological nature.


око

Заплијењено је око 45 кг.


oko

Zaplijenjeno je oko 45 kg.


из

Inherited from Proto-Slavic *jьz, from Proto-Indo-European *eḱs (“out of”), *eǵʰs, *h₁eǵʰs.

Петар је из Подгорице.

изаћи из собе

piti iz čaše

доћи из Америке

из навике

из непознатог разлога

из љубави

из искуства

из прикрајка

из страха

испит из математике

семинар из биологије

Used in miscellaneous expressions that refer to some source or origin; for, because of, out of [with genitive]

ići iz njim

(colloquial, regional) (+ instrumental case) with, together with, along with


nad

Inherited from Proto-Slavic *nadъ. Compare na (“on, onto”), nad-, nat-.

nad stolom

vlast nad nekim

heroj nad herojima

over, above (with no change of position, answering the question gdjȅ/gdȅ) [with instrumental]

Nagnuo se nad vodu.

over, above (usually with change of position, answering the question kùda) [with accusative]


prez

през (Cyrillic)
bèz (alternative standard)
preza (alternative regional)
brez (alternative regional)

Na koju godi stran sobom obratiše,
sela, grade i stan prez boja dobiše.

Sebi, svomu rodu, jer nima razuma,
Sramotu i škodu učini prez uma.

1584, Brne Karnarutić, Vazetje Sigeta grada:

Možeš zovnut i ženskoga uha,
jer je prez njih pir i gozba gluha,

1762, Matija Antun Relković, Satir iliti divji čovik:

Sneg pada i sva je ravnica bela,
vela ravnica prez kraja,

early 20C, Drago Gervais, Va sremskoj ravnici


radi

radi mene

radi d(j)ece

radi tog(a)


пут

пут Сарајева

пут школе

Возимо се пут села.

Кренуо сам пут града.


на

ићи на концерт

ставити књигу на сто(л)

to, on, onto (with change of position, answering the question kùda) [with accusative]

књига је на столу

бити на концерту

бити на улици

on, at, in (without change of position, answering the question gdjȅ/gdȅ) [with locative]

отићи некуда на пар дана

на љето/лето

на вр(иј)еме

бити плаћен на сат

by, for, at (in expressions with time) [with accusative]

подморница на атомски погон

to indicate a source of power or energy [with accusative]


до

Inherited from Proto-Slavic *do, from Proto-Indo-European *de, *do.

од Загреба до Београда

од јутра до мрака

од 5 до 10 сати

од врха до дна

до р(иј)еке

сад је пет до седам

до понед(ј)ељка

до сада

до недавна

до дана данашњега

све до

до куда

до туда

до рата

before (= при̏је/пре̏)

с(ј)еди до мене

један до другога

није ми до тога

није ми до см(иј)еха

њему је само до секса

није ми пуно стало до тога

није до мене


место

ме̏сто (canonical)
mȅsto (romanization)
мје̏сто (alternative Ijekavian)
mȉsto (alternative Ikavian)


uz

Inherited from Proto-Slavic *vъz (Russian воз- (voz-), Polish wz-). Cognate with Lithuanian už.

ići uz stepenice

uz brdo

uz r(ij)eku

peti/penjati se uz konopac

uz cestu

uza samu granicu

uz sm(ij)eh/plač

uz p(j)esmu

uz piće

p(j)evati uz klavir

with, while, along with (circumstances or conditions accompanying the action)

uza sve to


pri

Inherited from Proto-Slavic *pri, from Proto-Balto-Slavic *prei.

pri samom ulazu

pri kraju ulice

pri vrhu brda

close to, near, at (denoting spatial proximity)

biti pri novcu

biti pri sv(ij)esti

biti pri (zdravoj) pameti

biti pri sebi

pri temperaturi od 20° C

pisar pri sudu

(archaic) at (belonging to, collaborating with)

pri zalasku sunca

during the sunset, while the sun was/is setting

pri jelu

pri kraju razgovora

pri vožnji

during, while, at (denoting temporal co-occurrence)

biti nekome pri ruci

ostajem pri svojoj izjavi

ostajem pri svome mišljenju

pri tome

while doing so; in this connection/matter


без

бѐз (canonical)
bèz (romanization)
брез (alternative regional)
пре̏з (alternative regional)
preza (alternative regional)

Inherited from Proto-Slavic *bez. Compare без- and бес-.

без сумње

остати без нечега

to lose something, to run out of something, (literally: to stay without something)

без обзира на..

без краја и конца

не без разлога

без срца

без р(иј)ечи

бити без нечега

to be lacking in, to be deficient in, to lack (literally: to be without something)


bez

bèz (canonical)
бѐз (Cyrillic)
brez (alternative regional)
prȅz (alternative regional)
preza (alternative regional)

Inherited from Proto-Slavic *bez. Compare bez- and bes-.

bez sumnje

ostati bez nečega

bez obzira na..

bez kraja i konca

ne bez razloga

bez srca

bez r(ij)eči

biti bez nečega


после

по̏сле (canonical)
pȍsle (romanization)
по̏слије (alternative Ijekavian)


posle

pȍsle (canonical)
по̏сле (Cyrillic)
pȍslije (alternative Ijekavian)


под

по̏д (canonical)
pȍd (romanization)
пода (alternative)

с(ј)ела је под стабло

пао је под влак

under, beneath (with change of position, answering the question ку̀да) [with accusative]

она с(ј)еди под стаблом

под сунцем

under, beneath (stationary, answering the question гдје̏/где̏) [with instrumental]

бити под сумњом

бити под притиском

бити под дојмом

под оружјем

бити под надзором

бити под нечијом заштитом

бити под нагласком

писати под псеудонимом

бити под заклетвом

under, beneath (being in a particular condition) [with instrumental]

под јесен

под крај

под старост

near, toward, in (temporal, with nouns denoting a final temporal segment) [with accusative]

под одмором

под паузом

под сатом

под владавином

покушати продати мркву под роткву

as, instead of, in lieu of [with accusative]

то је под морање

бацити под ноге

небу под облаке

под ув(ј)етом/условом да

под изговором

под Загребом

под Велебитом

под коровом

ништа под (милим) богом

под контролом (wитх генитиве)

под тим(е) мислим

бити под антибиотицима

под правим кутом


kod

kod mene

kod nas

kod kuće

kod Francuza

Nisam imao novčanik kod sebe.

Bio sam kod doktora.

Dođite kod nas.

by, at, near, besides (denoting position or occurrence in the immediate proximity or among the members of a group)


против

про̏тив (canonical)
prȍtiv (romanization)


brez

брез (Cyrillic)
bèz (alternative standard)
prez (alternative Croatia)
preza (alternative Croatia)

Inherited from Proto-Slavic *bez, from Proto-Indo-European *bʰeǵʰs.

O koliko blude ki kažu došasna,
brez razbora sude kakono iza sna;

Tuj se pokripismo na volju brez priše
I pismo i jismo koliko kî htiše

1556, Petar Hektorović, Ribanje i ribarsko prigovaranje:

Vazda vaše vire ljubav me poteza
Tere me brez mire jakom uzom veza,

a kći, moja krvca, gola je brez ruha,
uboga brez drvca i gladna brez kruha!"

Lijepa naša gospodarica ne govori posve brez razloga.


vrh

Inherited from Proto-Slavic *vьrxъ, from Proto-Indo-European *wr̥su-.


за

Inherited from Proto-Slavic *za. Cognate with Old Armenian զ- (z-).

гласати за некога

продати нешто за 100 долара

платити за радозналост

бојати се за некога

доћи кући за празнике

for (expressing a reason) [with accusative]

сједити/седети за столом

Иди за мном.

behind, in back of, at (without change of position, answering the question гдје̏/где̏) [with instrumental]

за дана

за живота

за вр(иј)еме рата

цеста за Беч

путовати за Беч

доћи опет за неколико дана

претрчати 100 метара за 9 секунди

in (in expressions with time) [with accusative]

узети за руку

ухватити за руку

вући за уши

поставити некога за предс(ј)едника

држати некога за паметног чов(ј)ека

for, as (with verbs denoting naming, appointing, declaring, considering etc) [with accusative]

један за другим

правити грешку за грешком

поновите за мном.

туговати за неким

чезнути за срећом


kraj

Dođi, s(j)edni kraj mene.

near, next to, beside (= pȍred, pȍkraj, dȍ)

Metak je proletio točno kraj mene.

I kraj svega toga, preživio sam.

(proscribed) in spite of, despite (= ȕprkos/ȕsprkos, pȍred)


niz

Inherited from Proto-Slavic *nizъ, from Proto-Indo-European *nei-ǵʰ-? (Derksen) or *ni- (“down”).

niz obalu

niz ulicu

sići/silaziti niz stepenice

ići niz vodu

down, along (in a constant direction with or opposite another; = dȕž, ȕzdūž, pȍkraj)


около

около куће


mimo

by, past (of movement in relation to an object)

despite, in spite of (law, custom, agreement, hardship etc.; contrary to something established or expected)


через

čerez (romanization)
черес (alternative)
че̏ре (alternative)
череш (alternative)


мимо

outside, in spite of (law, custom, agreement, hardship etc.; contrary to something established or expected)


над

Inherited from Proto-Slavic *nadъ. Compare на (“on, onto”), над-, нат-.

над столом

власт над неким

херој над херојима

over, above (with no change of position, answering the question gdjȅ/gdȅ) [with instrumental]

Нагнуо се над воду.

over, above (usually with change of position, answering the question kùda) [with accusative]


ради

ради мене

ради д(ј)еце

ради тог(а)


пред

пре̏д (canonical)
prȅd (romanization)
пре̏да (alternative)

C(ј)едни преда ме.

in front of, to the front of (with change of position, answering the question ку̀да) [with accusative]

пред рат

just before, shortly before (of occurrence, answering the question ка̏д) [with accusative]

С(ј)едим пред кућом.

before, in front of (without change of position, answering the question гдје̏/где̏) [with instrumental]

(figuratively) (+ instrumental case) in face of, facing


при

при самом улазу

при крају улице

при врху брда

close to, near, at (denoting spatial proximity)

бити при новцу

бити при св(иј)ести

бити при (здравој) памети

бити при себи

при температури од 20° Ц

писар при суду

(archaic) at (belonging to, collaborating with)

при заласку сунца

при јелу

при крају разговора

при вожњи

during, while, at (denoting temporal co-occurrence)

бити некоме при руци

остајем при својој изјави

остајем при своме мишљењу

при томе


pored

Dođi, s(j)edni pored mene.

beside, next to, alongside (= krȁj, pȍkraj, dȍ)

Metak je proletio točno pored mene.

past, by (so as to move from one side of something to the other (= pȍkraj)

Cesta ide pored r(ij)eke.

(in a constant direction with or opposite another) along, down (= nȉz, dȕž, pȍkraj)

pored svih upozorenja

in spite of, despite (= ȕprkos, pȍkraj, mȉmo)

pored svega toga

pored ostalog

Ona nema ništa pored te prikolice.


код

ко̏д (canonical)
kȍd (romanization)
куде (alternative)

код мене

код нас

код куће

код Француза

нисам имао новчаник код себе.

био сам код доктора.

дођите код нас.

by, at, near, besides (denoting position or occurrence in the immediate proximity or among the members of a group)


prema

Inherited from Proto-Slavic *prěmъ, *pręmъ.

Idem prema kući.

towards, at (in the direction of) [with dative]

S(j)edni prema meni.

Stajali su jedan prema drugome.

They were standing opposite one another.

opposite (= nàprema, nȁprem) [with dative]

prema tome

prema mom mišljenju

prema našim potrebama

prema jelovniku

(+ dative case or locative case) by, according to, in accordance with (= nàprema, nȁprem)

Prema njemu, svi smo mi amateri.

in comparison with, compared to (= nàprema, nȁprem) [with dative]

ljubav prema d(j)eci

Budi dobar prema njoj.

to, towards, for, of (of feelings and affection) (= nàprema, nȁprem) [with dative]


pred

prȅd (canonical)
пре̏д (Cyrillic)
prȅda (alternative)

pred rat

(accusative) before, just before, shortly before (of occurrence, answering the question kȁd)

S(j)edim pred kȕćōm.

(instrumental) before, in front of, before (without change of position, answering the question gdjȅ/gdȅ)

S(j)edni preda me.

(clipping of ispred, accusative) in front of, to the front of, before (with change of position, answering the question kùda)

(figurative, instrumental) in face of, before, facing

To se dogodilo pred 150 godina.


kroz

Audio (Central Serbia):

Inherited from Proto-Slavic *rъzъ, from Proto-Balto-Slavic *(s)kerso-.

kroz tunel

prošetati kroz šumu

baciti kroz prozor

kroz tri dana

in, within (of action, to be finished within a specified period)

kroz život

kroz c(ij)elu godinu


zbog

Inherited from Proto-Slavic *sъboga (Slovene zbog). Morphologically s- + bog.

Nekoliko je ljudi ozl(ij)eđeno svaki dan zbog pogrešne zdravstvene njege.

Several people are injured every day as a result of faulty medical care.

Proces je obustavljen zbog "tehničkih poteškoća".

The process was halted because of "technical difficulties".

A mene bi trebala biti briga zbog...?

(indicating cause or reason) because of, due to, owing to

Žao mi je zbog vašega gubitka

Ne biste uhapsili koga zbog lažnih optužbi.

You wouldn't arrest someone for making false allegations.

Odrađuje pet godina u zatvoru zbog pljačke

He's doing five years in prison for robbery.

Oni su ljudi bili ovd(j)e zbog mojega oca, zar ne?

Those men were here about/because of my father, weren' t they?

(indicating cause or intent) for, about, over, because of

Drago mi je zbog toga.

Zbog čega?


iz

Petar je iz Podgorice.

izaći iz sobe

piti iz čaše

doći iz Amerike

iz navike

iz nepoznatog razloga

iz straha

из искуства

из прикрајка

из страха

ispit iz matematike

seminar iz biologije

Used in miscellaneous expressions that refer to some source or origin; for, because of, out of [with genitive]

ići iz njim

(colloquial, regional) (+ instrumental case) with, together with, along with


mjesto

mjȅsto (canonical)
мје̏сто (Cyrillic)
mȅsto (alternative Ekavian)
mȉsto (alternative Ikavian)


blizu

Jesmo li blizu kuće?

s(j)edni blizu mene


usprkos

ȕsprkos (canonical)
у̏спркос (Cyrillic)
ȕprkos (alternative)

From uz (“up, beside”) + prkos (“spite”).


poput

on nije poput mene

ponašaš se poput budale

ne(t)ko poput tebe

(in comparisons) like, as, such as (= kao)


prije

prȉje (canonical)
при̏је (Cyrillic)
prȅ (alternative Ekavian)

Inherited from Proto-Slavic *prъje, *prěj.


nakon

From na- + Proto-Slavic *konъ (“end”) (compare Old Church Slavonic конь (konĭ, “end”)).

nakon nekoliko dana

nakon toga

nakon čega

Nakon što ju je ugledao po prvi put, nije mogao skinuti oči s nje.

After he saw her for the first time, he couldn't take his eyes off her.


izvan

izvan kuće

izvan dosega

Izvan toga, ne vidim drugu opciju.


duž

dȕž (canonical)
dȗž (canonical)
ду̏ж (Cyrillic)
ду̑ж (Cyrillic)

duž obale

duž ulice

along, down (in a constant direction with or opposite another; = nȉz, ȕzdūž, pȍkraj)

duž c(ij)ele godine


osim

From Old Church Slavonic *освѣнѥ (*osvěnje), from *ob (“around, about”) + *svěně (“except, without”). First attested in the 18th century. The form osven is first attested in the 16th century, whereas the even older form osvin is attested in the 14th century, in the Dušan Code.


poslije

pȍslije (canonical)
по̏слије (Cyrillic)
pȍsle (alternative Ekavian)

poslije zalaska sunca


pokraj

Dođi, s(j)edni pokraj mene.

alongside, next to, beside (= pȍred, krȁj, dȍ)

Metak je proletio točno pokraj mene.

past, by (so as to move from one side of something to the other (= pȍred, krȁj)

C(ij)elu večer proveli smo hodajući pokraj obale.

We spent the entire evening walking along the shore.

(regional) along, down (in a constant direction with or opposite another (= nȉz, dȕž, ȕzdūž)


usred

usred razgovora

crkva usred grada

a church located in the middle of the city


između

Koja je razlika između muškaraca i žena?

What is the difference between men and women?


iza

iza toga

tamo iza

iza kiše

Došao je iza nas.


među

pogòditi mȅđu ȍči

between (with change of position, answering the question kùda) [with accusative]

nàlaziti se mȅđu ljúdima

among (without change of position, answering the question gdjȅ/gdȅ) [with locative]


nasuprot

nȁsuprot (canonical)
на̏супрот (Cyrillic)

contrary to, against, opposite, vis-à-vis, across from


unatoč

From u (“in”) + na (“on”) + tok (“flow, stream”).


крај

с(ј)едни крај мене

near, next to, beside (= по̏ред, по̏крај, до̏, бли́зу)

Метак је пролетио точно крај мене.

past, by (= по̏ред, по̏крај)

крај свега тога ипак сам успио

у̏спркос успркос#Serbo-Croatian

(proscribed) in spite of, despite (= у̏пркос/у̏спркос, по̏ред)


pre

prȅ (canonical)
пре̏ (Cyrillic)
prȉje (alternative Ijekavian)


umjesto

ùmjesto (canonical)
у̀мјесто (Cyrillic)
ùmesto (alternative Ekavian)


kontra

ništa kontra Splita


међу

Inherited from Proto-Slavic *meďu, from Proto-Indo-European *médʰyos.

пого̀дити ме̏ђу о̏чи

between (with change of position, answering the question ку̀да) [with accusative]

на̀лазити се ме̏ђу љу́дима

among (without change of position, answering the question гдје̏/где̏) [with locative]


између

и̏змеђу (canonical)
ȉzmeđu (romanization)

Која је разлика између мушкараца и жена?


ispred

na dvorištu ispred kuće

ispred konkurencije


preza

преза (Cyrillic)
bèz (alternative standard)
prez (alternative regional)
brez (alternative regional)

pokol jur pogledi, da vlada narodom,
preza svoje zledi kih podbi pod sobom.

ki preza dna jest studenac,


cijeć

cijȅć (canonical)
ције̏ћ (Cyrillic)
cić (alternative Ikavian)


cić

цић (Cyrillic)
cjeć (alternative Ijekavian)

cić velike nje liposti

1375, N.N., Muka svete Margarite (transcribed from Glagolitic original)

(please add an English translation of this quotation)

Mogal da bih reći ča v srdacu ćutim
ljubavi služeći i ča cić nje patim,

Cić kôga li jada tako se rastužil?
Povij, to bih rada da bi mi poslužil.

1684, Pavao Vitezović, Odiljenje sigetsko:

(Croatia, Chakavian, archaic, Ikavian) because, due to


мјесто

мје̏сто (canonical)
mjȅsto (romanization)
ме̏сто (alternative Ekavian)
mȉsto (alternative Ikavian)


низ

низ обалу

низ улицу

сићи/силазити низ степенице

ићи низ воду

down, along (in a constant direction with or opposite another; = ду̏ж, у̏здӯж, по̏крај)


након

From na- + Proto-Slavic *konъ (“beginning”) (compare Old Church Slavonic конь (konĭ, “beginning”)).

cog

након неколико дана

након тога

након чега

након што ју је угледао први пут, није могао скинути очи с ње

after he saw her for the first time, he couldn't take his eyes off her


послије

по̏слије (canonical)
pȍslije (romanization)
по̏сле (alternative Ekavian)


умјесто

у̀мјесто (canonical)
ùmjesto (romanization)
у̀место (alternative Ekavian)


umesto

ùmesto (canonical)
у̀место (Cyrillic)
ùmjesto (alternative Ijekavian)


уместо

у̀место (canonical)
ùmesto (romanization)
у̀мјесто (alternative Ijekavian)


према

Идем према кући.

towards, at (in the direction of) [with dative]

С(ј)едни према мени.

Стајали су један према другоме.

на̀према напрема#Serbo-Croatian

opposite (= на̀према, на̏прем) [with dative]

opposite (= на̀према, на̏прем)

према томе

према мом мишљењу

према нашим потребама

према јеловнику

на̀према напрема#Serbo-Croatian

(+ dative case or locative case) by, according to, in accordance with (= на̀према, на̏прем)

Према њему, сви смо ми аматери.

на̀према напрема#Serbo-Croatian

in comparison with, compared to (= на̀према, на̏прем) [with dative]

љубав према д(ј)еци

Буди добар према њој.

на̀према напрема#Serbo-Croatian

to, towards, for, of (of feelings and affection) (= на̀према, на̏прем) [with dative]


због

Inherited from Proto-Slavic *sъboga (Slovene zbog). Morphologically с- + бог.

Неколико људи је зл(иј)еђено сваки дан због погрешне здравствене његе.

Процес је обустављен због "техничких потешкоћа".

А мене би то требало да је брига због...?

(indicating cause or reason) because of, due to, owing to

Веома ми је жао због вашег губитка

Не бисте ухапсили неког због лажних оптужби.

Одрађује пет година у затвору због пљачке.

Ос(ј)ећам се добро због тога.

Они људи су били овд(ј)е због мог оца, зар не?

Those men were here about my father, weren' t they?

Нећу плакати због тога!

(indication causation or intent, with genitive) about, over

Драго ми је због тога.

Због чега?


од

Inherited from Proto-Slavic *otъ, from Proto-Indo-European *éti. See од-, от-, о, ода-.

од Загреба до Београда

од јутра до мрака

од 5 до 10 сати

од данас

од сад(а)

од тад(а)

од краја зиме

село од три куће

један од њих

човјек од (своје) р(иј)ечи

Хвала! То је било јако јако л(иј)епо од тебе!

Авиони су бржи од хеликоптера.

Старији је од своје сестре.

столица од дрвета

Пластика се производи од нафте.

У сламовима, људи често живе у кућама направљеним од отпадног метала.

In slums, people often live in houses made out of scrap metal.

made of, made out of, made from [with genitive]

Бомба је била пронађена од (стране) полиције.

(proscribed, passive voice) (+ genitive case) by (usually followed by стране ("side/party") denoting the party which is doing the action; active form is preferred in formal language)

Умрла је од рака коже.

Умрла је од алкохолизма.

умр(иј)ети од досаде

дрхтати од страха

трести се од хладноће

because of, from, with (denoting a direct or indirect cause) [with genitive]


покрај

по̏крај (canonical)
pȍkraj (romanization)

Дођи, с(ј)едни покрај мене.

alongside, next to, beside (= по̏ред, кра̏ј, до̏)

Метак је пролетио точно покрај мене.

past, by (so as to move from one side of something to the other (= по̏ред, кра̏ј)

Ц(иј)елу вечер провели смо ходајући покрај обале.

(regional) along, down (in a constant direction with or opposite another (= ни̏з, ду̏ж, у̏здӯж)


tokom

tȏkom (canonical)
то̑ком (Cyrillic)
tijekom (alternative Croatia)


током

то̑ком (canonical)
tȏkom (romanization)
тијеком (alternative)


više

Inherited from Proto-Slavic *vyšьjь (“higher”).


прије

при̏је (canonical)
prȉje (romanization)
пре̏ (alternative Ekavian)


пре

пре̏ (canonical)
prȅ (romanization)
при̏је (alternative Ijekavian)


изван

изван куће

изван досега

Изван тога, не видим другу опцију.


дуж

ду̏ж (canonical)
ду̑ж (canonical)
dȕž (romanization)
dȗž (romanization)

дуж обале

дуж улице

along, down (in a constant direction with or opposite another; = ни̏з, у̏здӯж, по̏крај)

дуж ц(иј)еле године


цијећ

ције̏ћ (canonical)
cijȅć (romanization)
cić (alternative Ikavian)


попут

он није попут мене

понашаш се попут будале

неко попут тебе

(in comparisons) like, as, such as (= као)


иза

иза тога

тамо иза

иза кише

дошао је иза нас


кроз

Inherited from Proto-Slavic *čerzъ, from Proto-Balto-Slavic *(s)kerso-.

кроз тунел

прошетати кроз шуму

бацити кроз прозор

кроз три дана

in, within (of action, to be finished within a specified period)

кроз живот

кроз ц(иј)елу годину


поред

Дођи, с(ј)едни поред мене.

beside, next to, alongside (= кра̏ј, по̏крај, до̏)

Метак је пролетио точно поред мене.

past, by (so as to move from one side of something to the other (= по̏крај)

Цеста иде поред р(иј)еке.

(in a constant direction with or opposite another) along, down (= ни̏з, ду̏ж, по̏крај)

along, down (= ни̏з, ду̏ж, по̏крај)

поред свих упозорења

in spite of, despite (= у̏пркос, по̏крај, ми̏мо)

поред свега тога

поред осталог

Она нема ништа поред те приколице.


близу

Јесмо ли близу куће?

с(ј)едни близу мене


sredinom

sredìnōm (canonical)
средѝно̄м (Cyrillic)

Fossilized instrumental singular of sredìna (“middle”).

sredinom m(j)eseca

around the middle of the month, sometimes in the middle of the month

sredinom godine

around the middle of the year, sometimes in the middle of the year

around the middle, in/at the middle (of time periods)

vozi sredinom ceste

by the middle, at the middle, in the middle


средином

средѝно̄м (canonical)
sredìnōm (romanization)

Fossilized instrumental singular of средѝна (“middle”).

средином м(ј)есеца

средином године

вози средином цесте


успркос

у̏спркос (canonical)
ȕsprkos (romanization)
у̏пркос (alternative)


uprkos

ȕprkos (canonical)
у̏пркос (Cyrillic)
ȕsprkos (alternative)

(Bosnia, Montenegro, Serbia) despite, in spite of


упркос

у̏пркос (canonical)
ȕprkos (romanization)
у̏спркос (alternative)


унаточ

уна́точ (canonical)
unátoč (romanization)


усред

усред разговора

црква усред града


pomoću

Fossilized instrumental singular of pȍmōć (“help”).


помоћу

по̏моћу (canonical)
pȍmoću (romanization)

Fossilized instrumental singular of по̏мо̄ћ (“help”).


насупрот

на̏супрот (canonical)
nȁsuprot (romanization)

contrary to, against, opposite, vis-à-vis, across from


uoči

just before, shortly before, on the eve of (day or event)


испред

и̏спред (canonical)
ȉspred (romanization)

на дворишту испред куће

испред конкуренције


unutar

unutar organizacije


унутар

у̀нутар (canonical)
ùnutar (romanization)

унутар организације


ван

ван куће

ван земље


naprema

nàprema (canonical)
на̀према (Cyrillic)
nȁprem (alternative)


напрема

на̀према (canonical)
nàprema (romanization)
на̏прем (alternative)

From на- + према.


naprem

nȁprem (canonical)
на̏прем (Cyrillic)
nàprema (alternative)

(Serbia) Alternative form of prȅma in all senses except first.


напрем

на̏прем (canonical)
nȁprem (romanization)
на̀према (alternative)


насред

на̏сред (canonical)
nȁsred (romanization)


уз

Inherited from Proto-Slavic *vъz (Russian воз- (voz-), Polish wz-). Cognate with Lithuanian už.

ићи уз степенице

уз брдо

уз р(иј)еку

пети/пењати се уз конопац

уз цесту

уза саму границу

уз см(иј)ех/плач

уз п(ј)есму

уз пиће

п(ј)евати уз клавир

with, while, along with (circumstances or conditions accompanying the action)

уза све то


krajem

krajem 19. stoljeća/v(ij)eka

late in the 20th century, toward(s)/by the end of the 20th century, in late 20th century


крајем

кра̏јем (canonical)
krȁjem (romanization)

крајем 19. стољећа/в(иј)ека


zahvaljujući

sh-preposition

zahvàljujūći (Cyrillic spelling захва̀љујӯћи)

zahvàljujūći (canonical)
захва̀љујӯћи (Cyrillic)


захваљујући

захва̀љујӯћи

захва̀љујӯћи (Latin spelling zahvàljujūći)

захва̀љујӯћи (canonical)
zahvàljujūći (romanization)

за‧хва‧љу‧ју‧ћи


čez

чез (Cyrillic)
ćez (alternative Kajkavian)
črez (alternative)

Brvčica ćez potok vodi,
Voda se sveti,
Snešica po brvi hodi,
V vodu se gledi.

1927, Dragutin Domjanić, V suncu i senci:

(Kajkavian) in, within (of action, to be finished within the specified period)


ćez

ћез (Cyrillic)
čez (alternative Kajkavian)
črez (alternative)


cjeć

цјећ (Cyrillic)
cić (alternative Ikavian)

(Croatia, archaic) Alternative form of cijeć


поводом

по̀водом (canonical)
pòvodom (romanization)


поради

по̏ради (canonical)
pȍradi (romanization)


zaradi

zȁradi (canonical)
за̏ради (Cyrillic)
zȁrad (alternative)

(archaic, expressively) for, because of, for the sake of


заради

за̏ради (canonical)
zȁradi (romanization)
за̏рад (alternative)


uslijed

ȕslijed (canonical)
у̏слијед (Cyrillic)
ȕsled (alternative Ekavian)


črez

črȅz (canonical)
чре̏з (Cyrillic)
čez (alternative Kajkavian)
ćez (alternative Kajkavian)

…него би нуждно било да учени Сербльи учине їедну скупштину ради тога, пак то у договору да рїеше, и свима да їаве чрез їедну обштеначиньену и од свиїу одобрену Писменицу, по коїої би се после сваки драговольно владао, макар писао и їус (ꙛ), акамоли дебело їер (ъ) и їаћ (ѣ).

1814, Vuk Stefanović Karadžić, Pismenica serbskoga iezika, po govoru prostoga narod'a:

…but rather it would be necessary for the learned Serbs to hold an assembly for that, then to resolve it in an agreement, and to announce it to everyone through one commonly-made and universally authorized Grammar, according to which everyone would afterward voluntarily act, even if they wrote the yus (ꙛ), let alone the hard sign (ъ) and yat (ѣ).

(archaic) in, within (of action, to be finished within the specified period)


чрез

чре̏з (canonical)
črȅz (romanization)
čez (alternative Kajkavian)
ćez (alternative Kajkavian)


услијед

у̏слијед (canonical)
ȕslijed (romanization)
у̏след (alternative Ekavian)


услед

у̏след (canonical)
ȕsled (romanization)
у̏слијед (alternative Ijekavian)


usled

ȕsled (canonical)
у̏след (Cyrillic)
ȕslijed (alternative Ijekavian)


контра

ко̏нтра (canonical)
kȍntra (romanization)

ништа контра Сплита


tijekom

tijȇkom (canonical)
тије̑ком (Cyrillic)
tokom (alternative)

From the instrumental form of tijek (“the course of time”).

tijekom rata


тијеком

тије̑ком (canonical)
tijȇkom (romanization)

тијеком рат


protivu

prȍtivu (canonical)
про̏тиву (Cyrillic)
prȍtiv (alternative)


противу

про̏тиву (canonical)
prȍtivu (romanization)
про̏тив (alternative)