andante

Unadapted borrowing from Italian andante.


cum

Inherited from Late Latin quomo, from Latin quōmodo.

Cum ți-ar plăcea cafeaua?


nu

Inherited from Latin nōn. Compare Aromanian nu.


animal

Borrowed from French animal, from Latin animal. Doublet of nămaie.


perfect

Borrowed from Latin perfectus, German perfekt.


simile

Unadapted borrowing from Italian simile.


pula

Definite form of pulă, probably from Latin pulla, feminine of pullus (“offspring, child, cub, chick, etc.”)

Sunt obosit în pula mea!

(vulgar, intensifies adjectives) fucking


criminal

Borrowed from French criminel, Late Latin criminalis, from Latin crimen.


etcetera

Borrowed from Latin et cētera (“and the others”).


appassionato

Unadapted borrowing from Italian appassionato.


tare

Inherited from Latin tālem, accusative of tālis. The sense of "distinguished" or "so great / excellent" in Latin probably eventually became "strong" in earlier Romanian, finally taking on the more literal meaning of "hard" or "tough". Compare also atare.


accelerando

Unadapted borrowing from Italian accelerando.


ca

Inherited from Latin quam. The expression ca și may derive from Latin quasi.

Am o carte mai bună ca aceasta.

Filmul este tot așa de interesant ca romanul.

The movie is as interesting as the novel is.


au

(interrogative, rhetorical) well?, (now) really?


maestoso

Unadapted borrowing from Italian maestoso.


pizzicato

Unadapted borrowing from Italian pizzicato.


forte

Borrowed from Italian forte or Latin fortis.


net

Borrowed from French net, itself from Latin nitidus. Doublet of the inherited neted.


rapid

Borrowed from French rapide, Latin rapidus. Doublet of repede.

quickly, rapidly, swiftly, speedily, promptly, expeditiously


direct

Borrowed from French direct, Latin directus. Compare the inherited doublet drept.


fucking

îi fucking obosit după o săptămână de muncă.

He's fucking tired after a week of work.

A vrut să se fucking drogheze dar a fost prins și după pedepsit.

He wanted to take fucking drugs but he got caught and later punished.


presto

Unadapted borrowing from Italian presto.


allegro

Unadapted borrowing from Italian allegro.


ritardando

Unadapted borrowing from Italian ritardando.


morendo

Unadapted borrowing from Italian morendo.


prestissimo

Unadapted borrowing from Italian prestissimo.


moderato

Unadapted borrowing from Italian moderato.


ostinato

Unadapted borrowing from Italian ostinato.


cantabile

Unadapted borrowing from Italian cantabile.


diminuendo

Unadapted borrowing from Italian diminuendo.


fortissimo

Unadapted borrowing from Italian fortissimo.


crescendo

Unadapted borrowing from Italian crescendo.


staccato

Unadapted borrowing from Italian staccato.


allegretto

Unadapted borrowing from Italian allegretto.


legato

Unadapted borrowing from Italian legato.


gata

Origin disputed. Possibly from Proto-Slavic *gotovъ. The word can also be found in Albanian, compare Albanian gati (which, like the Romanian, is also invariable). Alternatively, the word may be of ultimate Paleo-Balkanic or Albanian origin.


super

Borrowed from French super. Doublet of spre.


personal

Borrowed from Latin personalis or German personell or Italian personale or French personnel. By surface analysis, persoană + -al.


prost

Borrowed from Old Church Slavonic простъ (prostŭ), from Proto-Slavic *prostъ.


normal

Borrowed from French normal, from Latin normālis. By surface analysis, normă + -al.

Normal că mi-e foame.


absolut

Borrowed from French absolu, from Latin absolūtus.


adagietto

Unadapted borrowing from Italian adagietto.


tot

Inherited from Latin tōtus. Compare Aromanian tut, Catalan tot, French tout, Italian tutto, Portuguese todo, Spanish todo. First attested in the Hurmuzaki Psalter, dated to circa 1500–1510.

etydate/the

Hurmuzaki Psalter, dated to circa 1500–1510

the Hurmuzaki Psalter, dated to circa 1500–1510

etydate

First attested in the Hurmuzaki Psalter, dated to circa 1500–1510

Mai avem o oră și tot nu suntem gata.

We have an hour left and we still aren’t ready.

Шѝ а҆ꙋѕѫ́н̾дь ꙟ҆пъра́ᲅꙋл꙽ къй ᲅѡ́ᲅ ві́ꙋ ѕѫ́сѫ лꙋй Гар꙽га́ль дарѫ ᲅѡ́ᲅꙋй ві́ꙋ ꙟ҆кѫ а҆че́ль фърмъкъᲅо́рю ;

1682, Dosoftei, Viața și petreacerea svinților [Lives and deaths of the saints], folio 36ᵛ (л҃ѕ); edited and transliterated in Rodica Frențiu, editor, Viața și petreacerea svinților^(https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/CARTI/DOSOFTEI/Dosoftei,%20V.%20Svint.%20(1682%E2%80%931686)%20ed.Frentiu/), Cluj-Napoca: Echinox, 2002, →ISBN, page 44:

And the emperor, upon hearing that he’s still alive, said to Gargal: “Is that sorcerer still alive?”

Și, audzînd împăratul că-i tot viu, dzîsă lui Gargal: "Dară totu-i viu încă acel fărmăcătoriu?"

Бисерика Епископіей нꙋ съ деосъбеще прин алтъ дин челеланте де кѫт прин о клопотницъ де мꙋлцй анй ѫнчепꙋтъ ши тот ѫнчепꙋтъ.

1837 June 24, Costache Negruzzi, “Fragment dintr-o călătorie [Fragment from a journey]”, in Albina Românească, supplement toAlăuta Românească, number 49, Iași, page 217; republished as “Scrisoarea 1 (Primblare) [Letter 1 (A wandering)]”, in Negru pe alb [Black on white], 1857:

The church of the bishopry is not distinguished from any other in anything but a steeple begun many years ago and still begun.^([sic – meaning unfinished])

Biserica Episcopiei nu să deosebește prin altă din celelante de cât prin o clopotniță de mulți ani începută și tot începută.

Publicul tot mai crede că datoria statului este numai să dea ajutoare bănești invalizilor, și atâta tot.

1921 April, Grigore Graur, “Îndrumarea medicală în alegerea meseriei [Medical counselling in selecting one’s job]”, in Arhiva pentru știința și reforma socială [Archive for science and social reform], year 3, number 1, page 322:

The public still thinks that the state’s duty is only to grant monetary help to invalids, and nothing more.

Desigur, pe la casele bogate tot se mai găsea.

1984, Adrian Munțiu, Blazonul, Cluj: Editura Dacia, page 106:

Of course, one could still find it in the houses of the rich.

La ora 21, Noé tot nu se întorsese.

2019, Ela Negreanu, transl., Ceea ce nu poate fi ascuns [That which cannot be hidden], Bucharest: Trei, translation of Une évidence by Agnès Martin-Lugand, →ISBN:

Nu aveam voie, dar tot m-am dus.

ꙟ҆трачѣѧ фъ́нтъ́нѫ ꙟ҆то́ци а҆́ии къте ѡ҆ да́тѫ ꙟ҆трꙋнь а҆́нь, съпогоръѧ̀ ꙟ҆́н̓џероуⷧ҇ лꙋи дн҃ѕъ́ꙋ детꙋрбꙋра̀ а҆́па. ши ка́ре ѡ҆м̾ врѣ ꙟ҆тра̀маи́н̾те,дꙋпъ ꙟ҆́нџерь . хїе дечѐ бо́алѫ врѣхѝ боⷧ҇нав̾ то́ть сътѫмѫдꙋѧ́ .

1643, Varlaam, Carte românească de învățătură, Iași, folio 152ᵛ (рн҃в):

In that well, in every year once a year, the angel of God would descend and disturb the water, and whichever man would go in after the angel, no matter what disease he’d suffer from, he’d be healed nevertheless.

Într-acea fântână în toți aii, câte o dată într-un an, să pogora îngerul lui Dumnezeu de turbura apa, și care om vrea întra mainte după înger, hie de ce boală vrea hi bolnav tot să tămăduia.

„Soacră, soacră, poamă acră!
„De te-ai coace, căt te-ai coace,
„Dulce tot nu te’i mai face . . .“

1875 October 1, Ion Creangă, “Soacra cu trei nurori [The mother-in-law with three daughters-in-law]”, in Convorbiri Literare, volume 9, number 7, page 285:

“Mother-in-law, mother-in-law, you sour fruit!
Were you to ripen as much as you’d ripen,
You still wouldn’t become sweet…”

Sămănați mult, și strîngeți puțin, mîncați, și tot nu vă săturați, beți, și tot nu vă potoliți setea, vă îmbrăcați, și tot nu vă este cald;[…]

1921, Dumitru Cornilescu, transl., The Bible, Haggai 1:6:

Ye sow much, and gather little, ye eat, and still aren’t satiated, ye drink, and still quench not your thirst, ye dress up, and still aren’t warm; […]

Oricît de mult ar flutura drapelul în vînt, tot se zăresc, în colțul din stînga, sus, secera și ciocanul încrucișate savant.

1996, Mircea Cărtărescu, Orbitor [Blinding]^(https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/CARTI/CARTARESCU/CARTARESCU,%20Orbitor%20I%20(1996)), volume 1, Bucharest: Humanitas, →ISBN, page 157:

No matter how much the flag were to wave in the wind, the masterfully crossed hammer and sickle in the upper left corner can still be seen.

Dacă tot n-avem ce căuta aici, hai să plecăm acasă.

Since we have no business here anyway, let’s go home.

[…]din eĭ să facĭ, din doĭ, doĕ scândurĭ la patŭ, că totŭ ne lipsesce câte-va scândurĭ.

1882, Petre Ispirescu (gatherer), “Înşir’te mărgăritarĭ”, in Legende sau basmele românilor^(https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/CARTI/ISPIRESCU/Ispirescu,%20Legen.%20(1882)), Bucharest: Romanian Academy, page 64:

[…] make from the two of them two bed boards, since we have a few boards missing anyway.

― Dacă tot crezi în cineva pe care nu l-ai întîlnit vreodată, de ce n-ai crede și în asta ?

1989, Pavel Pereș, Să ajungi înaintea răsăritului de soare [Arrive before sunrise], Bucharest: Cartea Românească, →ISBN, page 18:

“Since you believe in someone you’ve never met anyway, why wouldn’t you also believe in this?”

(informal, in justifications) anyway (introduces circumstances favourable to the fulfillment of a request)

anyway (introduces circumstances favourable to the fulfillment of a request)

tot așa de

Tot eu sunt.

Кᲈрџереа апеĭ есtе tоt аша де гроасъ ка шi ачеа дела дᲈшеле бърбацiлор.

1840, Descriere cu de-amănuntul asupra așezământului de cură cu apă rece […] [Detailed description of the application of cold water cures […] ]^(https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/CARTI/MUNDE,%20Descr.%20Asez%20(1840)), Bucharest: Saint Sava College, translation of original by Carol Munde, page 53:

The flow of the water is as intense as that of the men’s showers.

Curgerea apei este tot așa de groasă ca și acea dela dușele bărbaților.

Indicates that a notion or quality is the same as one previously known.

Și s-au întorsu înapoi pe Bîrlad, tot vînînd vînaturi și pesșté.

c. 1744, Ion Neculce, chapter 83, in Letopisețul Țării Moldovei [Chronicle of the country of Moldova] (manuscript), folio 248ᵛ; as edited in Gabriel Ștrempel, editor, Opere [Works]^(https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/CARTI/NECULCE/NECULCE,%20LET.%20(1743)%20in%20O), Bucharest: Minerva, 1982, page 310:

And they came back on the Bârlad river, hunting for game and fish all the time.

[…]непꙋтѫ́ндь до́фторїй ними́ка а҆й фолосѝ , шѝ бо́ала то́т ꙟ҆търи́ндꙋсе , нъꙁꙋѝ ла ᲃфн҃та Бесѣ́рикъ а҆ Мꙋчени́кꙋлꙋй[…]

1776, Bishop Chesarie, Mineiul pe luna lui octombrie^(https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/REVISTE/Mineiul%20Oct.%20(1776)), Râmnic, folio 160ʳ, column 2, lines 34–37:

[…] with the doctors not being able to help him at all, and the disease constantly growing worse, he turnt to the holy Church of the Martyr […]

[…] neputând doftorii nimica a-i folosi, și boala tot întărindu-se, năzui la sfânta Besearică a Mucenicului […]

Măcar să mă tot cheme și să mă tot poftească,
Prietenii la masa lor n’or să mă mai zărească.

1823, Costache Negruzzi, Memnon (manuscript), translation of Memnon ou la Sagesse humaine by Voltaire; published and edited by Eugen Lovinescu in Convorbiri Literare, volume 45, issue 6, Bucharest, 1911, page 631:

Let them repeatedly call me and repeatedly invite me,
My friends won’t see me at their table anymore.

Sĕ cerc o novelă. Am subiect pe care ’l tot plib^([sic]) cu mine pe la băĭ, pe la țară, pe podul Mogoșoaiĭ;[…]

1887, Barbu Ștefănescu Delavrancea, Trubadurul, Bucharest, pages 105–106:

Let me try a short story. I have a topic that I’m repeatedly taking with me to the baths, in the countryside, on the Mogoșoaia bridge; […]

[…]tot mergi și în cele din urmă te trezești iarăș, în locul de unde ai plecat . . .

1919, Lucian Blaga, Pietre pentru templul meu [Stones for my temple], Sibiu, page 61:

[…] you’re continually going and in the end wake up again in the place you started from…

De-ar ști omul ce-ar ajunge
Tot ar suspina și-ar plînge
Și-ar vărsa lacrimi de sînge.

1967, Mihai Beniuc, Folclor din Transilvania [Transylvanian folklore], Bucharest: Editura pentru Literatură, page 169:

Should man know what’d become of him
He’d unceasingly sigh and cry
And shed tears of blood.

După aceasta, cam la două, trei luni tot eram chemat la miliție și mă tot acuzau de tot felul de lucruri pe care nici nu le făcusem și nici nu le vorbisem.

2005, Liviu Oltean, Beți dintru acesta toți [Drink ye all of this], Cluj: Eikon, →ISBN, pages 208–209:

After that, about every two or three months I’d repeatedly be called to the police station and they’d constantly accuse me of all manner of things I had neither done nor said.

(somewhat informal) repeatedly, unceasingly, all the time, habitually, constantly

repeatedly, unceasingly, all the time, habitually, constantly

Ꙗ҆́рѫ сата́на ю҆бѣ́ще то́ть прече́и мъ́н꙽дри , къ є҆ль ꙗ҆́сте ꙟ҆пѫраⷮ тꙋторо́рь мъ́н꙽дрилорь .

1643, Varlaam, Carte românească de învățătură, Iași, folio 228ʳ (ск҃и):

And Satan loves the prideful only, for he is the emperor of all the prideful.

Iară satana iubeaște tot pre cei mândri, că el iaste împăratul tuturor mândrilor.

Oile-apoi să le-alegi tot albe cu lâna țigae.

1906, George Coșbuc, transl., Georgice (Biblioteca pentru toți), Bucharest: Alcalay, translation of Georgics by Virgil, part 3, line 386, page 108:

Then choose sheep, all [of them] white and with silky wool.

[…]са́ꙋ ѡ҆търи́т ꙟ҆трѫнса, ка нꙋ̀ нꙋ́май то́цй Мирѣ́ній дин А҆рдѣ́л, ка́рій пꙋтѣ̀ пꙋрта̀ а҆́рме, чѝ шѝ Пре́ѡцій се при́ндъ а҆́рме а҆сꙋ́пра Тꙋ́рчилѡр, а҆ша̀, кѫ́т то́т пентрꙋ до́аѡ са́те се ремѫ́нъ а҆ка́съ о҆у́н Пре́ѡт,[…]

1774–1808, Gheorghe Șincai, Hronica românilor și a mai multor neamuri [Chronicle of the Romanians and other peoples] (manuscript), published 1808, page 205; edited in Florea Fugariu, editor, Opere [Works], volume 2, Editura Pentru Literatură, 1969, page 205:

[…] in it they decided that not only every arms-bearing layperson in Transylvania should take up arms against the Turks, but the priests as well, so that one priest remain home for every two villages.

[…] s-au otărât într-însa, ca nu numai toți Mirenii din Ardeal, carii putea purta arme, ci și Preoții să prindă arme asupra Turcilor, așa, cât tot pentru doao sate să remână acasă un Preot, […]

[…]ministrul Andrássy trimesese aicĭ 1.500 de baionete,—tot la doi alegătorĭ o suliță.

1907, Ion Agârbiceanu, “Scrisoare din Ardeal [Letter from Transylvania]”, in Nicolae Iorga, editor, Neamul Românesc, volume 2, number 33, Bucharest, page 517:

[…] minister Andrássy had sent here 1500 bayonets―one spear every two voters.

Dacă în Berlin, în 1970, tot al 7-lea muncitor a fost inovator, în 1975 tot al 4-lea muncitor a realizat o inovație, iar în 1977 tot al treilea om al muncii aducea ceva nou în perfecționarea activității, ridicarea calității și randamentului muncii.

1979 October 6, Pavel Suian, “Note de drum din R.D. Germană [Travel notes from the GDR]”, in Luceafărul, year 22, number 40, Bucharest, page 8:

If in Berlin, in 1970, every seventh worker was an innovator, in 1975 every fourth worker made an innovation, and in 1977 every third working man came up with something new pertaining to improvement of activity, raising of quality and yield of work.

Dar, după cum am explicat, din moment ce eu petrec tot al doilea și al treilea sfârșit de săptămână acasă la tata, îmi dau seama de ce el nu vrea să irosească tot acel spațiu.

2016, chapter 5, in Alina Simuț, transl., Surori în luna de miere, Bucharest: Corint Junior, translation of The Honeymoon Sisters by Gwyneth Rees, →ISBN:

But, as I explained, seeing that I spend every second and third weekend at my dad’s, I realise why he doesn’t want to waste all that space.

ꙗ҆́рѫ є҆́и то́ть маи ꙟ҆рѫ́ꙋ мерџѣ̀. демꙋнчїѧ̀ ши ᲂу҆чид̀ѣ прече́ѧ че кред̀ѣ ꙟ҆х҃с.

1643, Varlaam, Carte românească de învățătură, Iași, folio 284ʳ (сп҃д):

And they were becoming increasingly worse, so much that they would torture and kill those who believed in Christ.

Iară ei tot mai în rău mergea, de muncea și ucidea pre ceia ce credea în Hristos.

De-ori trece anii cum trecură,
Ea tot mai mult im va plăcè,[…]

1883, Mihai Eminescu, “De-or trece anii…”, in Poesii [Poems], Bucharest: Socec, page 159, lines 1–2:

Should the years pass as they have passed,
I shall like her increasingly more, […]

Dăscălița Aglaia o privì dintru’ntâiu necăjită, apoi clipă cu clipă tot mai înseninată.

1912, Liviu Rebreanu, “Dintele [The tooth]”, in Frământări [Worries], Orăștie: Editura Națională, page 10:

Teacher Aglaia looked at her dejectedly at first, then more and more serenely every moment.

(modifying mai) increasingly (yielding more and more, ever more)

increasingly (yielding more and more, ever more)

Să tot fi fost mĭezul nopțiĭ, ora crimelor și a misterelor, cînd umbra ronduluĭ se arată ’n fața santineliĭ adormite.

1893, Anton Bacalbașa, “Un rond sever [A severe inspection]”, in Moș Teacă^(https://web.archive.org/web/20230726214749/https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/CARTI/BACALBASA/Bacalbasa,%20Mos.%20T.%20(1893-1895)/Bacalbasa,%20Mos.%20T.%20(1893-1895).pdf), Bucharest, archived from the original on 2023-07-26, page 54:

It was, let’s say, midnight, the hour of crimes and mysteries, when the shadow of the inspector appeared before the sleeping sentry.

― Măi Ioanide, tu trebuie să fii destul de în vîrstă acum! Cîți ani să tot ai? Stai să vedem.

1953, George Călinescu, chapter 2, in Bietul Ioanide [Poor Ioanide]; reedited in Opere, volume 5, Bucharest: Editura pentru Literatură, 1967, page 60:

“Ioanide, you must be quite advanced in age by now! How old must you be? Let’s see.”

Din clipa desfacerii lăzii și până la anunțul dramatic “s-a terminat”, să fi tot luat unt vreo treizeci de persoane.

2001, Ioan Victor Pica, Călăuza pustiurilor [The guide in the wastelands], Bistrița: Aletheia, →ISBN, page 247:

From the moment the crate was opened until the dramatic announcement “it’s gone”, about thirty people must’ve taken butter.

(informal, modifying verb in subjunctive, slightly dated) let’s say, approximately, about


stupid

Borrowed from French stupide, from Latin stupidus.
Cognate with English stupid and Italian stupido.


jos

Inherited from Late Latin iōsum, from Classical Latin deorsum.


pic

Uncertain, maybe from the root *peh₂w- (“few, small”).
Most likely from Vulgar Latin picca, from earlier *piccus, borrowed from Proto-Celtic *bikkos (“small, little”).
Eventually influenced by dissimilation by paucus (“few, little”). Compare Albanian pikë (“a drop; a bit”), Sicilian picca (“a bit, a little”), Italian piccolo (“small”), Spanish pequeño (“small”). Compare also French petit (“small”), English pinch.

Eu știu spaniolă doar un pic.


cam

Inherited from Latin quam, or more likely from camai, from Latin quam magis.

Lacul ăsta e cam murdar.


ft

(text messaging) Abbreviation of foarte.


larghetto

Unadapted borrowing from Italian larghetto.


droaie

Oamenii veneau droaie.


oare

Either borrowed from an early form of Albanian vallë, or from Vulgar Latin *volet, a popular variant of vult, form of the verb Latin volō (“I want, wish”). See also the variant ori.

Oare nu cumva a venit pe la d-ta pe-acasă?

Would it perhaps be possible that he came by your place?

Enhances the interrogative or dubitative value of a question.


bruto

Borrowed from German brutto, from Italian bruto (“brute”), from Latin brūtus (“dull, stupid, insensible”).


ieri

de ieri


stretto

Unadapted borrowing from Italian stretto.


aici

From Vulgar Latin *ad hīcce (“to here”), from Latin hīc (“here”), from heic, from earlier forms of hic (“this”), ultimately from Proto-Indo-European *ǵʰi-ḱe (“this, here”). Compare Italian ci, Sicilian ci, Spanish aquí, Portuguese aqui, Aromanian atsia.


acu

Inherited from Vulgar Latin *eccum modo. Informal variant of acum.


allargando

Unadapted borrowing from Italian allargando.


tenuto

Unadapted borrowing from Italian tenuto.


universalmente

Borrowed from French universellement or Italian universalmente. By surface analysis, universal + -mente.


incomplet

Borrowed from French incomplet, Late Latin incomplētus. Equivalent to in- + complet.


pesante

Unadapted borrowing from Italian pesante.


ie

Borrowed from German ja (yes), or perhaps from Latin est ((it) is).


primo

Borrowed from Italian primo or French primo.


incognito

Borrowed from French incognito or Italian incognito.


afro

Borrowed from French afro or English afro.


vibrato

Unadapted borrowing from Italian vibrato.


contra

Borrowed from French contre, Italian contra, Latin contrā. Doublet of the inherited către.


bez

Borrowed from Old Church Slavonic без (bez), from Proto-Slavic *bez.


bn

(text messaging) Abbreviation of bine (“well”).


unde

Inherited from Latin unde. Cognate with Sardinian unde and Sicilian unni.

Unde ai fost ieri?


actualmente

Borrowed from French actuellement. By surface analysis, actual + -mente.


rallentando

Unadapted borrowing from Italian rallentando.


giocoso

Unadapted borrowing from Italian giocoso.


ritenuto

Unadapted borrowing from Italian ritenuto.


grazioso

Unadapted borrowing from Italian grazioso.


completamente

Borrowed from Italian completamente. By surface analysis, complet + -amente.


amu

Inherited from Vulgar Latin *ad modo (compare Dalmatian jamo (“now”), Aromanian amo, acmo). Informal counterpart to acum.


acum

Inherited from Vulgar Latin *eccum modo. Compare Sardinian como.

Tatăl meu a murit acum patru ani.


acolo

Inherited from Vulgar Latin *eccum illōc, from a compound of Latin eccum + illōc. Compare Aromanian aclo, cf. also Portuguese acolá.


deja

Nu ți-am spus deja că avem să mergem în oraș cu Radu deseară?

Didn't I already tell you that we're going into town with Radu tonight?


autodidactic

Borrowed from French autodidactique. By surface analysis, autodidact + -ic.


rar

Vă rog să vorbiți mai rar.


sigur

Borrowed from Greek σίγουρος (sígouros), from Venetan seguro, siguro, from Latin secūrus. First attested in the late 18th century.

(chiefly informal) certainly, definitely, without a doubt


decrescendo

Unadapted borrowing from Italian decrescendo.


doar

Probably from a reduction of the variant form doară, itself probably from Latin dē hōrā. Alternative etymologies include a Vulgar Latin construction *de volat, alteration of dē velit, or that it perhaps resulted from confusion with oare, with an interrogative function, or simply that it derives from a variant of dar (“but”).

Este doar un copil.

Doar vreau niște lapte.

Doar tu poți opri incendiile de pădure.

că doar

because obviously, for the obvious reason that…

Cum să nu fie cald? Doar e vară.

Why wouldn’t it be hot? It’s summer after all.

Gustă, că doar nu mori!

(literally, “Taste it, because you will not die after all!”)

Meseria asta e bine plătită, doar altfel nimeni n-ar mai vrea s-o facă.

This profession is well paid, nobody would want to do it otherwise after all.

(informal, in explanations) obviously, as is plain to see, after all

Cum de ești acasă? Doar n-ai terminat așa de devreme cu școala!

How come you’re home? Surely you didn’t finish school this early!

Doar nu e așa de rău, nu?

(informal, in rhetorical questions and exclamations) surely

Acasă o să mănânc, doar de am ajunge mai repede.

At home I’m going to eat, if only we got there sooner.

Face autostopul în ploaie, doar l-ar lua cineva.

He is hitchhiking in the rain, in hope someone may give him a lift.

(chiefly in clauses introduced by de (“if; if only”)) Expresses the hopeful nature of an action or statement.


abi

(western Oltenia) Alternative form of abia (“barely”)


taman

Borrowed from Ottoman Turkish تمام (tamam), from Arabic تَمَام (tamām).


amoroso

Unadapted borrowing from Italian amoroso.


drept

From the older form dirept, derept, from Late Latin drictus or Vulgar Latin *dērēctus, from Latin dīrectus. Doublet of direct, a later borrowing.


astăzi

Inherited from Latin istā diē, or a compound of astă and zi.


mult

Inherited from Latin multus, from the Proto-Indo-European *ml̥tos (“crumbled, crumpled”, past passive participle).

inh

Acesta este mult mai bun decât celălalt film pe care l-am văzut.

This is much better than the other film I saw.


târziu

Inherited from Late Latin tardīvus, from Latin tardus. Compare Aromanian tãrdziu.

Voi ați plecat cam târziu.


azi

Inherited from Latin hāc diē, reduced to *hadie in the local Vulgar Latin, probably through confusion with hodiē. Compare Aromanian adzã.


mâine

Inherited from Latin māne, ultimately from Proto-Indo-European *meh₂- (“to ripen, mature”). Compare Aromanian mãni.


când

Inherited from Latin quandō. Compare Aromanian cãndu.

Când vom pleca?


cât

Inherited from Latin quantus, influenced by (conflated with) quotus (“of what number, how many”).


rău

Inherited from Late Latin reus (“bad”), from Latin reus (“defendant, accused”). Compare Dalmatian ri (“bad”), Italian rio (“wicked”).


niciodată

From nici (“not even”) + odată (“once”).


nicicând

From nici (“not even”) + când (“when”), ultimately from Latin neque quando.


iar

Unknown. Perhaps from a Vulgar Latin *era. Compare Engadine Romansch eir, Provençal er, era, Old Galician-Portuguese ar (“also, again”).

cog

Și mergând el bezmetic, fără să știe unde se duce, după o bucată de vreme, oprindu-se într-un loc, i se întâmplă iar să vadă ceva ce nu mai văzuse: un om ținea puțin un oboroc deșert cu gura spre soare, apoi răpede-l înșfăca și intra cu dânsul într-un bordeiu; pe urmă iar ieșea, îl punea iar cu gura la soare, și tot așa făcea…

And, while walking aimlessly, without knowing where he was going, after a while, halting at a place, he again witnessed something he’d never seen before: a man would hold an empty bucket with the mouth towards the sun for a little while, then he’d quickly grab it and go with it into a dugout; then he’d exit again, hold it with its mouth towards the sun again, and he’d repeat this…

Nu-ncepi iar să bocești pe răposatul? Că iar am vorbit de el…

1890, Ion Luca Caragiale, Năpasta, Act 1, scene 1:

Aren’t you again bewailing the departed? Since we've just talked about him again…

Erau odată un moșneag și-o babă; și moșneagul avea o fată, și baba iar o fată.

1877, Ion Creangă, The Old Man’s Daughter and the Old Woman’s Daughter:

Once upon a time there were an old man and an old woman; and the old man had a daughter, and the old woman also had a daughter.


afară

Inherited from Latin ad forās. Compare Spanish afuera, Portuguese afora, Aromanian afoarã.


înainte

From în + older ainte, from Late Latin ab ante. Compare Aromanian nãnti.


frumos

Inherited from Latin fōrmōsus (compare Italian formoso, Portuguese formoso, Spanish hermoso, Galician fermoso).


pulă

Probably from Vulgar Latin pulla, feminine form of Latin pullus (“offspring, child, cub, chick, etc.”). Compare Aromanian pulã, Catalan and Spanish polla, also Dalmatian pula. An alternate, and less likely, etymology derives it from a Vulgar Latin root *pūbula, from pūbes.

inh

Ai ceva bani? Pula.

fuck no (a short, vulgar answer in the negative)


sforzando

Unadapted borrowing from Italian sforzando.


sostenuto

Unadapted borrowing from Italian sostenuto.


capriccioso

Unadapted borrowing from Italian capriccioso.


generalmente

Borrowed from French généralement or Italian generalmente. By surface analysis, general + -mente.


departe

From de + parte. Compare Aromanian diparti.


subitamente

Borrowed from Italian subitamente. By surface analysis, subit + -amente.


rubato

Unadapted borrowing from Italian rubato.


aci

Inherited from Vulgar Latin *eccu(m) (h)īc, from Latin eccum + hīc. Compare Italian qui, French ici, Spanish aquí, Catalan ací.


full-time

Unadapted borrowing from English full-time.


finalmente

Borrowed from French finalement or Italian finalmente. By surface analysis, final + -mente.


andantino

Unadapted borrowing from Italian andantino.


fifty-fifty

Unadapted borrowing from English fifty-fifty.


realmente

Borrowed from French réellement. By surface analysis, real + -mente.


legalmente

Borrowed from French légalement. By surface analysis, moral + -legal.


puțin

Uncertain, as with a number of similar words across the Romance languages. Probably from Vulgar Latin *putīnus, a blend/alteration of Latin pisinnus, pittinnus and putillus, pusillus, all meaning “a teeny boy”. Compare Aromanian putsãn; further Albanian picërr, Italian piccino and piccolo, French petit and pitchoun (from Nissart Occitan), Old Logudorese pithinnu, Tarantino piččinnu.
An alternative, perhaps less likely, theory derives it from a Vulgar Latin root *paucīnus, from Latin paucus (“few, little”). Cf. Italian pochino (“a small amount”).

Amicii mei înțeleg numai puțin românește.

My friends understand only a little Romanian.


numai

Univerbation of nu + mai. Compare Latin American Spanish nomás, Catalan només and Venetan noma. First attested in the 16th century.
The imperative-accompanying sense is a semantic loan from Hungarian csak.

și nu numai

numai că

Trenul merge cu numai 60 km/h.

În sertar sunt numai niște chei.

Marea Depresie nu a afectat numai America.

The Great Depression did not affect only America.

Intrarea este permisă numai personalului autorizat.

Numai temperaturile extreme pot rupe legătura azotului molecular.

Only extreme heat can break the bond of molecular nitrogen.

numai un zâmbet

Am mers desculț pe asfaltul fierbinte și acum picioarele-mi sunt numai bășici.

I walked barefoot on the hot asphalt and now my feet are all blisters.

(before predicate noun, sometimes with redundant tot, hyperbolic) Indicates the subject to be characterised by an abundance of the respective noun: all

Furtuna de ieri numai că nu a doborât copacii.

Yesterday’s storm nearly struck down the trees.

Mama numai n-a leșinat când a aflat.

(informal, followed by negated phrase optionally introduced with că) almost, nearly, just about (of an event that was close to happening)

Mergeam cu el pe stradă, și numa-l văd cum cade într-o gură de canal.

So I’m walking on the street with him, and suddenly I see him fall down a manhole.

(colloquial, in narration, optionally negated without change in meaning) suddenly, unexpectedly

―Cât mai ai de lucru? ―Numai ce am terminat.

“How much work do you have left?” “I just finished.”

În Rusia numai ce se încheiase Primul Război Mondial, că a și început Războiul Civil.

The First World War had just ended in Russia, when the Civil War began.

(with ce, optional adversative with că, informal) only just (not long before)

numai bun

numai bine

(now only in the following collocations) just (quite)

(now nonstandard) Synonym of ci (“but rather”).

(Banat, Transylvania, colloquial) Follows an imperative, sometimes serving to point out the simplicity of the command or to disregard protest.


iarăși

From iară, older form of iar, "again" (which see), + și, "and".


naturalmente

Borrowed from French naturellement. By surface analysis, natural + -mente.


foarte

From the Latin adjective fortis, fortem, from Old Latin forctis, fortis, from Proto-Indo-European *bʰerǵʰ- (“to rise, high, hill”). Compare the same semantic development in French fort, Occitan fòrça, Ligurian foart (attested in Menton, France). In older Romanian, the word was also used as a freestanding adverbial, in addition to simply as an intensifier.

der

Ea este foarte frumoasă.

Eu sunt foarte bine, mulțumesc.

Am uitat să fac ceva foarte important...

I forgot to do something really important...


englezește

înțelegeți englezește?

vorbesc puțin englezește.


românește

Adverbial form of the adjective românesc (“Romanian”), from român + -ește.

Vorbiți românește?

Înțeleg puțin românește.


totdeauna

From tot, from Latin totus + de + a + una. Compare Aromanian tutdiunã.

Totdeauna vorbește.

always, ever, all the time, at all times


poate

From the third person singular present of putea (“can”). Compare Spanish puede que.

Poate că nu-și va aminti.


amabil

Borrowed from French aimable, from Latin amabilis.


prea

Inherited from Latin prae, or less likely Borrowed from Old Church Slavonic прѣ (prě)

bor+

este prea timpuriu


clar

Borrowed from Latin clārus, French clair. Doublet of chiar, which was inherited.


viceversa

Borrowed from French vice versa, from Latin vice versa.


totalmente

Borrowed from Italian totalmente. By surface analysis, total + -mente.


decât

From de (“of”) + cât (“how much”). First attested in c. 1574.

ref

decât in DEX online—Dicționare ale limbii române (Dictionaries of the Romanian language)

Am văzut ieri un film mai interesant decât acesta.

I saw a movie more interesting than this one yesterday.

Radu este mai mare decât mine.

Nu aduci decât necazuri.

(in negative constructions) only, nothing but


încă

El este încă ocupat.

Ea nu este încă gata.

A venit încă unul.


posibil

Borrowed from French possible, from Latin possibilis.


imposibil

Borrowed from French impossible, from Latin impossibilis. Equivalent to in- + posibil.


scherzando

Unadapted borrowing from Italian scherzando.


sloboz

Back-formation from slobozi, from slobod, from Bulgarian слободен (sloboden).

Ce sloboz se petrece?

(vulgar, slang) the fuck, fucking (intensifier after interrogative pronouns)


mancando

Unadapted borrowing from Italian mancando.


cumva

Aveți cumva o țigară ce mi-ați putea să dați?

By any chance, do you have a cigarette you would be able to give me?


cândva

ai dori să iei prânzul cu mine cândva?

would you like to have lunch with me sometime?


undeva

From unde + -va. Compare Aromanian iuva.


altundeva

Vreau să mănânc altundeva.

somewhere else, elsewhere, some other place


oricând

ca oricând


oricum

―Să fac proiectul pe hârtie sau la calculator?
―Oricum.
“Should I do the project on paper or on the computer?”
“Either way”.

Oricum ar părea, Pământul este rotund.

No matter how it might seem, the Earth is round.

(relative or of manner) anyhow, no matter how, in any way, however


complet

Borrowed from French complet, Latin completus.


animato

Unadapted borrowing from Italian animato.


reciprocamente

Borrowed from Italian reciprocamente. By surface analysis, reciproc + -amente.


rinforzando

Unadapted borrowing from Italian rinforzando.


sufletește

Adverbial form of sufletesc (“spiritual”), from suflet (“soul, spirit”) + -ește.


mândru

Borrowed from Old Church Slavonic мѫдръ (mǫdrŭ, “wise”), from Proto-Slavic *mǫdrъ, ultimately from Proto-Indo-European *mondʰh₁ros, from *mendʰh₁- + *-rós. Compare Polish mądry, Russian мудрый (mudryj).


specialmente

Borrowed from Italian specialmente or French spécialment. By surface analysis, special + -mente.


îngrozitor

îmi pare îngrozitor de rău


jalnic

From jale (“grief, dejection, mourning”) + -nic.


artificialmente

Borrowed from French artificiellement. By surface analysis, artificial + -mente.


egal

Borrowed from French égal, from Latin aequālis.


alături

Inherited from Vulgar Latin *ad lātera, variant of ad latus (“along”) (compare Italian allato, Dalmatian a lič), from Latin ad (“to, at”) + latus (“side”); compare Old French lez (“along”), Spanish al lado (“next to”).


rusește

Adverbial form of rusesc (“Russian”), from rus + -ește.

El vorbește rusește ca un nativ.


franțuzește

se comportă franțuzește

nu înțeleg foarte bine franțuzește


chiar dacă

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-chiar dacă.wav


chiar

Inherited from Latin clārus, from Proto-Indo-European *kelh₁- (“to call, shout”). Doublet of clar, which was a borrowing. Used almost always as an adverb in modern speech (compare Latin pure, adverb form of purus). The old adjective form is only found in old texts and in some expressions such as "din chiar senin" or "apă chioară" ("clear or pure water"), where it was influenced phonetically by the unrelated word chior. Compare also Istro-Romanian cľår.

der

chiar dacă

chiar acum

chiar așa


materialmente

Borrowed from Italian materialmente or French matériellement. By surface analysis, material + -mente.


oficialmente

Borrowed from French officiellement. By surface analysis, oficial + -mente.


spiccato

Unadapted borrowing from Italian spiccato.


acasă

From casă (“house”) or from Latin ad casam.

plecat de acasă

Vrei să vii cu mine sau vrei să stai acasă?

Do you want to come with me, or do you want to stay home?


aromânește

Adverbial form of the adjective aromânesc (“Aromanian”), from aromân + -ește.


futere

Ce futere e în neregulă cu tine?

(vulgar) the fuck (used as an intensifier after interrogative pronouns)


acuma

Inherited from Vulgar Latin *eccum modo, from Latin eccum + modo. Variant of acum.


молдовенеште

head

молдовенеште (moldovenește)

финдкэ ворбеск ромынеште, ворбеск ши молдовенеште

being that I speak Romanian, I also speak Moldavian.

findcă vorbesc romînește, vorbesc și moldovenește

Post-1930s Cyrillic spelling of moldovenește.


moldovenește

Adverbial form of the adjective moldovenesc (“Moldavian”), from moldovean + -ește.


mai ales

From mai (“more”) + ales (“chosen”, past participle of alege).

compound

past participle of <i class="Latn mention" lang="ro">alege</i>

Expresia aceasta e folosită mai ales pentru a jigni pe cineva.

This expression is especially used to offend someone.


nici

Inherited from Latin neque. Compare Aromanian nitsi.

Nu-mi place nici unul dintre ei

(literally, “Not even one of them pleases me”)

N-o să vii cu mine, nici pentru a mânca cea mai delicioasă mâncare din toată lumea?

You won't come with me, not even to eat the best food in the world?


de ce

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-de ce.wav

Nu știu de ce plânge, dar a spus ceva despre o fată numită Sorina.

I don't know why he's crying, but he said something about a girl named Sorina.

De ce ai nevoie?

Used other than figuratively or idiomatically: see de, ce.


exclusivamente

Borrowed from French exclusivement. By surface analysis, exclusiv + -amente.


din nou

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-din nou.wav


bogat

Borrowed from Old Church Slavonic богатъ (bogatŭ), from Proto-Slavic *bogatъ.


sinceramente

Borrowed from Italian sinceramente. By surface analysis, sincer + -amente.


enorm

Borrowed from French énorme, from Latin ēnōrmis.


amintire

Alternative form of altminteri (“otherwise”)


furioso

Unadapted borrowing from Italian furioso.


rațional

Borrowed from French rationnel, from Latin rationalis. By surface analysis, rațiune + -al.


irațional

Borrowed from French irrationnel, from Latin irrationalis. Equivalent to i- + rațional.


eternamente

Borrowed from Italian eternamente. By surface analysis, etern + -amente.


literalmente

Borrowed from French littéralement. By surface analysis, literal + -mente.


moralmente

Borrowed from French moralement or Italian moralmente. By surface analysis, moral + -mente.


bineînțeles

Univerbation of bine (“well”) + înțeles (“understood”).


socialmente

Borrowed from French socialement or Italian socialmente. By surface analysis, social + -mente.


așadar

therefore (for that or this reason, referring to something previously stated; for that)


împreună

From un through the intermediate preună, probably from a Latin composition *in per una. Compare Aromanian mpriunã.


proci

Borrowed from Old Church Slavonic прочии (pročii). Compare Russian прочий (pročij, “other”).


de exemplu

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-de exemplu.wav

De exemplu, dacă ne-am uita la cer, am vedea că e albastru.

For example, if we looked at the sky, we would see that it is blue.


deschis

Past participle of deschide, possibly from Latin disclusus. Compare Italian dischiuso.

Maria vorbește deschis despre viața ei.


dolcissimo

Unadapted borrowing from Italian dolcissimo.


bulgărește

Adverbial form of the adjective bulgăresc (“Bulgarian”), from bulgar + -ește.

Știi să vorbești bulgărește?

Do you know how to speak (in) Bulgarian?


logicamente

Borrowed from French logiquement. By surface analysis, logic + -amente.


femeiește

Adverbial form of the adjective femeiesc (womanly)


neomenește

Adverbial form of the adjective omenesc with the negating prefix ne-.


bărbătește

Adverbial form of the adjective bărbătesc (manly). Compare Aromanian bãrbãteashti.


omenește

Adverbial form of the adjective omenesc.


spaniolește

Adverbial form of the adjective spaniolesc.


prietenește

Adverbial form of the adjective prietenesc (friendly).


veșnic

From older form vecinic, from Old Church Slavonic вѣчьнъ (věčĭnŭ, “eternal”), from Proto-Slavic *věčьnъ.


copilărește

Adverbial form of the adjective copilăresc.


frățește

Adverbial form of the adjective frățesc. Compare Aromanian frãtseashti.

in a brotherly way, fraternally, like a brother


istoricește

Adverbial form of the adjective istoricesc.


părintește

Adverbial form of the adjective părintesc.


abia

→ Transylvanian Saxon: abja

Etymology tree
Proto-Indo-European *h₂éd
Proto-Italic *ad
Latin ad
Proto-Italic *wiks
Latin vix
Vulgar Latin *ad vix
Romanian abi
Romanian abia
Inherited from Vulgar Latin *ad vix, from ad + vix. The original form was abi, a variant found in some dialects; the final -a was added by analogy with adverbs like aci(a), aiure(a), acole(a).
This suffixation coincided with diphthongisation, turning the stressed -i into a glide. In Banat, however, an alternate suffixed form developed also, in which the stressed syllable remained the same; these forms coexisted, occupying different nuances (see usage notes).
Compare Aromanian ayia, archaic Spanish abés.

etymon

седерепᲄᲂуⷧ҇а҆бїасеспⷭ҇ъще. е҆некᲂураᲄᲂуⷧ҇шипъкъᲅосᲂуⷧ҇. ю҆ѡ҆̀севорꙋиви.

c. 15th C., Voroneț Codex, folio 81ʳ, lines 11–13; edited in Mariana Costinescu, editor, Codicele Voronețean, Bucharest: Minerva, 1981, page 389:

And if the righteous scarcely be saved, where shall the ungodly and the sinner appear? (1 Peter 4:18)

Se dereptul abia se spăsăște, e necuratul și păcătosul iuo se voru ivi?

Шѝ а҆̀чѣс̾тѣ зикъ́нд̾, а҆биѧ̀ ѡ҆прн́рѫ премꙋлци́ме съ нꙋ фа́кѫ лꙋи жръ́твѫ.

1648, New Testament of Bălgrad, folio 154ʳ (рн҃д):

And with these sayings scarce restrained they the people, that they had not done sacrifice unto him. (Acts 14:18)

Și aceastea zicând, abiia opriră pre mulțime să nu facă lui jrătvă^([sic]).

Абі̆а аm пᲈtᲈt tіndе mъnа ка sъ sᲈn.

1848 July, Costache Negruzzi, “Scrisoarea XXIV (Un vis.) [Letter 24 (A dream.)]”, in Păcatele tinerețelor [The sins of youth], Iași, published 1857, page 334:

Iorgu abia-și mai putù stăpâni rîsul.

1923, Ioan Slavici, chapter 4, in Cel din urmă armaș, Bucharest: Cultura Națională, page 153:

Iorgu could hardly contain his laughter anymore.

Pe-o piatră de hotar vezi un gîndac.
Pe multele-i picioare-abia se ține.

1987 February 12, Marin Sorescu, “Descoperiri prea mari [Discoveries too great]”, in Tribuna, year 31, number 7, Cluj-Napoca, page 5; collected in Ecuatorul și polii [The Equator and the poles], Timișoara: Facla, 1989, →ISBN, page 84:

On a boundary stone you see a bug.
On its many legs it can hardly stand.

Abia ai loc să te-ntorci înăuntrul ei, abia poți zări ceva în dârele de lumină de pe ferestrele de sus, și abia poți respira fumul gros, mirosind a tămâie și ceară, ce umple golul dintre pereții de piatră brută.

2022, Mircea Cărtărescu, Theodoros, Bucharest: Humanitas, →ISBN, page 590:

You scarcely have any room inside it to turn, you can scarcely see anything in the streaks of light coming though the upper windows, and you can scarcely breathe the thick smoke, smelling of frankincense and wax, which fills the void between the bare stone walls.

Ра́рь шѝ Га́лбън҅ ла пъ́рь · а҆бьѧ̀ месᲅека̀ кърꙋн҅ᲅѧ́це ·

1682–1686, Dosoftei, Вꙗ́ца шѝ петрѧ́черѧ свн҃цилѡрь [Viața și petreacerea svinților, Lives and deaths of the saints], volume 2, folio 265ʳ:

Sparse and yellow of hair, he only scarcely had some gray mixed in.

Flĕcăii abia se legănau in joc, și hora se invĕrtea foarte incet.

1882, Ion Creangă, Amintiri din copilărie [Childhood Memories], part 3; published serially in Convorbiri Literare, year 15, number 12, Iași, 1882 March 1, page 457:

The youths were hardly swaying in their dance, and the hora was rotating very slowly.

Stea, care subt carul cel mare abia licărești
nedumerită ’ntre șapte lumini, a cui stea ești?

1932 January, Lucian Blaga, “Întrebări către o stea [Questions to a star]”, in Gândirea, year 12, number 1, Bucharest, page 28:

Star, who below the Great Dipper barely shines
indistinct among seven lights, whose star are you?

[…]fiindcă cine eram eu? Un critic literar abia cunoscut, un redactor-șef al unei reviste din provincie.

1980, Marin Preda, Cel mai iubit dintre pământeni [The Earth’s most beloved son], volume 2, Bucharest: Cartea Românească, page 254:

[…] because who was I? A barely known literary critic, an editor-in-chief of a provincial journal.

Virtuțile socialiste nu au trecere, pentru că la noi limbajul virtuții este exclusiv bisericesc și abia dacă are conținut moral[…], darămite unul politic.

2019, Horia-Roman Patapievici, Anii urii [The years of hatred], Bucharest: Humanitas, →ISBN, page 38:

Socialist virtues have no currency, given that here the language of virtue is exclusively ecclesiastic and barely has any moral substance […], let alone a political one.

hardly, barely, scarcely (in a very small measure)

Acela era fiiŭ de negustor: vețĭ găsi abia unul la miiă asemenea luĭ dintre ceĭ încoronațĭ.

1866, Ion Heliade Rădulescu, speech; published in Nică Barbu Locusteanu, editor, Scrisori din exil [Letters from exile], Bucharest, 1891, page 666:

He was a merchant’s son: among crowned heads you’ll find no more than one in a thousand like him.

Abia vreo câțiva țărani bătrâni și slăbănogi mai forfoteau și se înghesuiau[…]

1912, Liviu Rebreanu, “Proștii [The fools]”, in Frământări [Worries], Orăștie, page 199:

Only a few old, scrawny peasants were bustling and swarming […]

Cum a putut exista o asemenea confuzie la abia a doua generație după Basarab?

2007, Neagu Djuvara, Thocomerius-Negru Vodă, Bucharest: Humanitas, →ISBN, page 111:

How could such an oversight exist only two generations after Basarab?

(chiefly with count words) only, just (no more than)

Къндь а҆мꙋ И҆са́кь е҆ра̀ с́фръшить бл҄҃гве́нїꙗ лꙋи І҆а҆кѡ́вь · шѝ І҆а҆кѡ́вь а҆бїꙗ е҆ра̀ е҆ши́ть а҆фа́рѫ динаи҆́нтѣ лꙋи И҆́са́кь тътѫнисъꙋ · ви́не І҆са́вь а҆челꙋи фра́те де́ ла въна́ть

1581–1582, Palia de la Orăștie; edited in Viorica Pamfil, editor, Palia de la Orăștie. 1581–1582. Text—Facsimile—Indice, Bucharest: Academy of the Socialist Republic of Romania, 1968, →OCLC, page 91:

And it came to pass, as soon as Isaac had made an end of blessing Jacob, and Jacob was yet scarce gone out from the presence of Isaac his father, that Esau his brother came in from his hunting. (Genesis 27:30)

Când amu Isac era sfârșit bl[a]g[oslo]veniia lui Iacov, și Iacov abiia era ieșit afară dinaintea lui Isac tătâni-său, vine Isav acelui frate de la vânat.

О вᲈлпе де ані̆ мікъ,ꙟнсъ де мінте маре,
Ші каре месеріа абіа ш’о ꙟнчепᲈсе[…]

1838 March 5, Grigore Alexandrescu, “Вᲈлпѣ, Калᲈл ші Лᲈпᲈл [Vulpea, Calul și Lupul, The Fox, the Horse and the Wolf]”, in Florian Aaron, editor, Романіа [Romania], Bucharest, page 220:

A fox young of years, but great of wit,
And which had only just begun its profession […]

Dar stăpănii unde sunt? La ceasul acesta ei stau a lene in paturile lor. Unii abia se trezesc, alții abia sĕ^([sic]) culcă.

1889 December 31, Ion Luca Caragiale (unsigned), “Sfintele serbători [The holy feasts]”, in Era Nouă [The New Age], year 1, number 13, Iași, page 4:

But where are their masters? At this hour they languish in their beds. Some are just waking up, others are just going to bed.

Anca Vogel îl privi încruntată și stinse nervos țigara abia începută.

1963, Mircea Eliade, chapter 8, in Pe strada Mântuleasa… [On Mântuleasa Street…], Paris: Caietele Inorogului:

Anca Vogel frowned at him and irritably extinguished the only just lit cigarette.

Își făceau rău, făcându-ne rău și nouă, și abia născutei speranțe.

2013, Ana Blandiana, Fals tratat de manipulare [False manipulation treatise], Bucharest: Humanitas, →ISBN, page 313:

They were harming themselves, additionally harming both us and the hope only just arisen.

Гръбіндꙋсе тоатъ зіоа, кꙋ сꙋфлетꙋл не’м пъкат,
Абі̆а токма кътре сѣръ ꙟнтр’алт цінꙋт а ꙟнтрат.

1837, Anton Pann, transl., Noul Erotocrit, volume 3, Sibiu, translation of Νέος Ερωτόκριτος [Néos Erotókritos] by Dionisie Fotino, page 140:

Hurrying all day, with despondent soul,
Only right towards evening did he enter another land.

Poate de mult s’au stins in drum
In departări albastre,
Ear raza ei abia acum
Lucì vederii noastre.

1886 December 1, Mihai Eminescu, “La steaua”, in Iacob Negruzzi, editor, Convorbiri Literare, volume 20, number 9, Bucharest, page 798:

Perhaps it’s long extinguished on its way
In blue remoteness,
And only now did its ray
Shine to our sight.

Abia când m’am întors am văzut-o.

1933, Camil Petrescu, Patul lui Procust [The Procustean bed], Bucharest: Național-Ciornei, page 129:

Only when I turned around did I see her.

„Florence a sesizat, draga mea, a sesizat imediat. Nu și Ioniță, iar bietul Șerbănică se va dumiri abia săptămîna viitoare.“

1975, Rodica Ojog-Brașoveanu, chapter 8, in Bună seara, Melania! [Good evening, Melania!], Cluj: Dacia, page 148:

Florence has noticed, my dear, she noticed immediately. Not Ioniță, though, and poor Șerbănică will only get it next week.

Dacă încearcă cineva să ne calce pe bătătură, să știi că prima dată îți zbor creierii și abia dup-aia o să văd care-i treaba.

1990, Mircea Nedelciu, Adriana Babeți, Mircea Mihăieș, Femeia în roșu [The woman in red], Timișoara: Cartea Românească, →ISBN, page 250:

If someone tries to push our buttons, I’ll have you know that first I’ll blow your brains out and only then I’ll figure out what the matter is.


penalmente

Borrowed from French penalement. By surface analysis, penal + -mente.


de fapt

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-de fapt.wav


aseară

From a- + seară. Compare Sicilian arsira.


diseară

Alternative spelling of deseară, de + seară


asară

Alternative spelling of aseară, a- + seară


esteticamente

Borrowed from French esthétiquement. By surface analysis, estetic + -amente.


spiritualmente

Borrowed from Italian spiritualmente. By surface analysis, spiritual + -mente.


în cele din urmă

În cele din urmă, m-am hotărât să citesc o carte.


pretutindeni

Unknown. Probably a composition involving pre tot with another element, such as Latin inde. Other ideas include Latin per totum inde, per tot inde, or per tot unde.


alene

slowly, gradually, gently, lazily, idly, leisurely


superficialmente

Borrowed from French superficiellement. By surface analysis, superficial + -mente.


barem

Borrowed from Serbo-Croatian barem or Bulgarian барем (barem), from Ottoman Turkish باری (bari), from Persian باری (bâri).

der

<i class="Latn mention" lang="tr">bari</i>


ermeticamente

Borrowed from Italian ermeticamente. By surface analysis, ermetic + -amente.


fatalmente

Borrowed from Italian fatalmente or French fatalement. By surface analysis, fatal + -mente.


practic

Borrowed from French pratique, from Latin practicus.

(colloquial, loosely) basically, pretty much


atunci

Inherited from Latin ad + *tunce, archaic form of tunc. Compare Aromanian atuntsi~atunts. More distantly related to Spanish entonces, Portuguese então, and Sicilian ntonzi.


grav

Borrowed from French grave, Latin gravis. Compare the inherited doublet greu.


imperiosamente

Borrowed from French impérieusement. By surface analysis, imperios + -amente.


periculos

Borrowed from Latin perīculōsus, Italian pericoloso. By surface analysis, pericul + -os.


murdar

Borrowed from Ottoman Turkish مردار (murdar), ultimately from Persian مردار (mordâr). Doublet of muri.


voluntariamente

Borrowed from Italian volontariamente. By surface analysis, voluntar + -amente.


aproape

Inherited from Vulgar Latin *ad prope, composed of ad (“to, at”) + prope (“near”). Compare Aromanian aproapea.


mutualmente

Borrowed from French mutuellement. By surface analysis, mutual + -mente.


grecește

Adverbial form of the adjective grecesc (“Greek”), from grec + -ește.


curând

Inherited from Latin currendo, from currendus, gerund of currō.


în zadar

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-în zadar.wav

în + zadar, derived from Old Church Slavonic за (za) + даръ (darŭ), from Proto-Slavic *za + *darъ (“gift”).


non-stop

Borrowed from English non-stop or French non-stop.


musai

Borrowed from Hungarian muszáj, from German muss sein (“must be”), from müssen (“to have to”).


apoi

(in argumentation) Introduces a new point: besides.


așa

Probably from Late Latin ac sīc, or less likely *eccum sīc, in either case with paragogic /-a/ added as with some other adverbs (compare atâta < atât). Closely parallel to Aromanian ashi, Portuguese assim, and Spanish así. Compare also Catalan així, French ainsi, Italian così. First attested in c. 1500–1560.

Noi așa facem masa la noi acasă.

Așa e viața.

N-am mai văzut așa om.

(slightly informal) so (in this or that manner), thus, like that, such

Nu mă gândeam că e așa frumos pe aici.

I didn’t think it’d be so nice over here.

Cum ai ajuns așa de repede?

(somewhat informal) that, so (to such a degree)

(filler word) Indicates resumption of an idea in narration.


mintal

From minte (“mind”) + -al, after French mental, Late Latin mentalis, from Latin mens.


ușor

From the older form iușor, from a hypothetical (perhaps Proto-Romanian) intermediate *lieu, from Latin levis (“light”), + the diminutive suffix -șor. Compare Aromanian li(c)shor, ljiushor.


încet

Inherited from Vulgar Latin *quetus, from Latin quiētus with the prefix în- added later in Romanian from the variant cet. See also the doublet chit, which came later through French.

Nu fugi, mergi încet.


destul

(used as destul de) pretty, rather, fairly


până

Inherited from Latin paene ad (“almost to”). Compare Aromanian pãnã.

inh+

Optionally preceding și (“even”, adverb) for emphasis or clarification.


călare

Inherited from Late Latin caballāris, caballārem, ultimately from Latin caballus (“horse”). Another theory suggests caballārius (cf. the old form călariu), with a change in declension. Compare Aromanian (n)cãlar, cãlari; cf. also Albanian kalëroj.


întâi

From archaic and dialectal întâniu, from Vulgar Latin *antaneus, metathesis of Latin *anteanus (cf. French French ancien), from Latin ante, or alternatively from a root *antevenium, from anteveniō. Compare Aromanian ntãnj, ntãnjiu.
First attested in c. 1500.


dedesubt

From de + desubt, from de + subt, variant of sub. May possibly correspond to a Latin formation *desubtus. Compare Italian di sotto, French dessous.


repede

Inherited from Latin rapidus. The ending of -e was probably a later change in declension within Romanian, though some have tried to explain it with a Latin root *rapidis (only a rarely used regional western Transylvanian variant, rapăd, kept the original form). Doublet of rapid.


nicăieri

Inherited from Latin nec aliubi or nec + alibi volet.


încoace

Inherited from Vulgar Latin in-(ec)cu(m) *hocce, from Latin hoc. Compare Megleno-Romanian ạncoatsi, coa, Dalmatian cauc.


încolo

Încolo e fată de treabă, și-l îngrijește pe bătrânul ei tată, așa cum se cuvine.

2012 December, Constantin Abăluță, “Noi întâmplări imaginare pe străzile Bucureștiului [New imaginary events on the streets of Bucharest]”, in Contrapunct, year 22, numbers 4–6, →ISSN, page 13:

Otherwise she’s a proper woman, and takes care of her elderly father, as one should.

(informal, now uncommon) otherwise (in all other respects)


aiurea

Probably from Latin aliubi (a variant of alibi) + rē + a. Compare Aromanian aljurea, French ailleurs, Occitan alhors and Portuguese alhures.


îndărăt

From în + Late Latin dē retrō. Compare Italian indietro.


cătinel

Possibly from a Vulgar Latin root *cautelinus (with metathesis), from Latin cautēla, or alternatively from Latin continue or continuō (“continuously”), forms of continuus (compare similar phonetic change in către < contra); the normal result in Romanian would have been *cătinu, to which the suffix -el may have been added, in analogy with încetinel.


altminteri

Inherited from Early Medieval Latin alterā mente.


ca de obicei

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-ca de obicei.wav

Ca de obicei, sunt beat și plin de pastile.


adică

Unknown. Possibly from Latin adaeque or adde quod.

videlicet, viz., that is to say, in other words


poimâine

Inherited from Latin post + mane (compare Romansch puschmaun ‘day after tomorrow’). Compare Aromanian pãimãni.


pururi

Unknown. Probably from Latin porro + suffix -re. Other theories include per hora, *pororsus, from prorsus, or purus.


odinioară

From o + dinioară, from Latin de una hōra.

in the old days, olden times, once, formerly


atât

Inherited from Vulgar Latin *eccum tantum, from Latin eccum + tantum. (The initial syllable of *eccum- compounds regularly turns to /a-/ in Romanian.) Closely parallel to Italian cotanto and Old Catalan aitant. Compare also Old French itant, Old Spanish atanto (as well as French tant, Italian tanto, Spanish tanto). For a clearer view of the phonetic evolution of the Romanian word, compare the Aromanian equivalent and its variants, which maintain clearer vestiges of their etymological origin: Aromanian ahtãntu / ahãt / ahãntu.

Nu te încrunta atât de mult.


timpuriu

Inherited from Latin temporivus (“early, early in the season”), ultimately from tempus.


degeaba

From de + geaba, from Ottoman Turkish جابا (caba).


într-adevăr

indeed (modal: truly; in fact; actually; really)


ainde

Inherited from Latin aliunde or from a + inde.

(regional, Banat) in or from another place, elsewhere


sincer

Borrowed from French sincère, from Latin sincerus.


mereu

Unknown. Possibly from Hungarian merő (“rigid”) or from Romanian mere, a dialectal variant of merge (“to go”).


și

Inherited from Latin sīc (“thus, so, like, in this way”). Compare Aromanian shi, Megleno-Romanian și.
Possibly related to Italian sia (originally a subjunctive form of essere “to be”) as in the construction sia … sia … (“both … and …”), which is equivalent to Romanian și … și ….

cog

originally a subjunctive form of <i class="Latn mention" lang="it">essere</i> “to be”


nițel

Unknown. Possibly of expressive origin. Various etymologies have been proposed but are insufficient: starting from the feminine form (which is irregular; the expected form is *nițea) one suggests a change of suffix from an earlier root *nițic(a), from a Romance formation derived from Latin nec + ciccum (“nothing”) (cf. Spanish chico, also Lazio dialect na cicade, Italian cica, Logudorese Sardinian ticcu, Calabrian zica, nazica, Cilentan dialect tsiku, etc. Another derives it from Albanian në cikë (“few”), and another from puținel, a diminutive of puțin (“few, little”) with the suffix -el, with apheresis to *ținel, and with metathesis to the current form.


auace

Inherited from Vulgar Latin *ad-hacce (from Latin hac) or Latin *ad-hocce (from Latin hoc). Compare Aromanian aoatsi.


aoace

Inherited from Latin illac ce, or alternatively Vulgar Latin *ad hocce, from ad + hoc.


adins

(only used in expressions such as "din adins" or "înadins") intentionally, expressly, deliberately


din ce în ce

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-din ce în ce.wav

Un număr din ce în ce mai mare de oameni vorbesc engleză.

An increasingly large number of people are speaking English.


precariamente

Borrowed from Italian precariamente. By surface analysis, precar + -amente.


adineauri

Inherited from Latin ad de in illam horam, or from in illa hora, resulting in a hypothetical early Romanian *inioară, combined with de and a, as with many adverb constructions. Compare Italian allora, from illa hora and Spanish ahora, from hac hora.


anțărț

Inherited from Latin annō tertiō. Compare Aromanian antsãrtsu / antserts.


razna

Borrowed from Old Church Slavonic разьно (razĭno).


din timp în timp

Îi place să meargă din timp în timp în munți ca să se relaxeze.

He likes to go to the mountains from time to time to relax.

din când în când
din când în când#Romanian

Synonym of din când în când (“from time to time”)


din când în când

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-din când în când.wav

Îmi place să merg din când în când la plajă ca să mă relaxez.

I like to go to the beach from time to time to relax.


la fel

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-la fel.wav


aidoma

Borrowed from Old Church Slavonic видомъ (vidomŭ, “visible”), from Proto-Slavic *vidomъ, from *vidъ.


tocmai

Borrowed from Old Church Slavonic тъкъма (tŭkŭma). Compare Bulgarian тъкмо (tǎkmo), Serbo-Croatian tek, also Russian только (tolʹko).


aievea

Borrowed from Old Church Slavonic ꙗвѣ (javě), from Proto-Slavic *aviti.


cel puțin

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-cel puțin.wav


împrejur

From în + an older form, prejur (attested in 16th-17th centuries), itself formed from pre- and jur.


înăuntru

Unknown. Possibly from Latin in illac intro, or in ad intro. The original form in Romanian was likely *înăîntru.


numa

(nonstandard) alternative typography of numa’


inuman

inuman (accusative indefinite masculine neuter nominative singular)
inumană (accusative feminine indefinite nominative singular)
inumani (accusative indefinite masculine nominative plural)
inumane (accusative feminine indefinite neuter nominative plural)
inumanul (accusative definite masculine neuter nominative singular)
inumana (accusative definite feminine nominative singular)
inumanii (accusative definite masculine nominative plural)
inumanele (accusative definite feminine neuter nominative plural)
inuman (dative genitive indefinite masculine neuter singular)
inumane (dative feminine genitive indefinite singular)
inumani (dative genitive indefinite masculine plural)
inumane (dative feminine genitive indefinite neuter plural)
inumanului (dative definite genitive masculine neuter singular)
inumanei (dative definite feminine genitive singular)
inumanilor (dative definite genitive masculine plural)
inumanelor (dative definite feminine genitive neuter plural)

Borrowed from French inhumain or Latin inhumanus. Equivalent to in- + uman.


îndemână

(often used in the expression la îndemână) near at hand, within reach


nemțește

in a German manner, or in the German language


câte

Inherited from Latin cata, from Ancient Greek κατά (katá). The normal result in old Romanian would have been *cătă, later *căte, and was influenced by cât (see the above etymology). Compare Spanish and Portuguese cada, Occitan cadun, French chacun, Italian cadauno.

unul câte unul

câte doi

in groups of, in series of (used to indicate a collective or distributive numeral, and often used with a number)


tacitamente

Borrowed from French tacitement or Italian tacitamente. By surface analysis, tacit + -amente.


iuo

Inherited from Latin ubi, possibly confused with ibi. Compare Aromanian iu.

(obsolete, rare, western Transylvania) where


atuncea

Inherited from Latin ad + *tunce, archaic form of tunc. Compare Aromanian atuntsi~atunts. More distantly related to Spanish entonces, Portuguese então, and Sicilian ntonzi.


zdravăn

From a Proto-Slavic *sъdravьnъ. Compare zdravo.


d-aia

for that reason, because of that, that's why

because, just because (used to refuse to provide a full answer)


neapărat

Trebuie neapărat să ajungem la timp.

Nu ai neapărat nevoie de cască, dar ar fi bine să ai una.

You don't absolutely need a helmet, but it's better to have one.

without fail, absolutely, at all costs, necessarily


uneori

From une + ori, plural of oară (“time, instance”).


răspoimâine

From răs- + poimâine (“the day after tomorrow”).


răsalaltăieri

From răs- + alaltăieri (“the day before yesterday”).

day before day before yesterday
day before day before yesterday


alaltăieri

From aialaltă (“the other”) + ieri (“yesterday”).

compound

day before yesterday
day before yesterday


din păcate

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-din păcate.wav


din fericire

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-din fericire.wav


deseori

dese, feminine plural form of des (“frequent”) + ori, plural of oară (“time, instance”)


decinde

From Old Romanian de + cinde, the latter from Vulgar Latin *eccum inde, whence also Italian quindi.


câteodată

sometimes, at times, occasionally, now and then, now and again


ioc

Borrowed from Ottoman Turkish یوق (yok), from Proto-Turkic *yōk (“no; is not, there is not”).


istov

Borrowed from Old Church Slavonic истовъ (istovŭ).


îndelete

From în- + de- + lete, from Proto-Slavic *lěto (“time”), or alternatively from Albanian letë, with the prefix înde-.


amănunțit

From the past participle of amănunți, from amănunt.


șontâc

Borrowed from Hungarian sántika, or from șont (from Hungarian sánta).


regulat

From the past participle of the verb regula.


regește

Adverbial form of regesc, from rege + -ește.


degrabă

Дᲈчецівъ де даці̆ де щіре стъпънлор вострі ші тᲈтᲈрор боерілор вечіні̆ ка съ алерџе деграбъ аічі̆ съ вадъ мінᲈнеа мінᲈнілор.

1844, Vasile Alecsandri, К. К. Іоргᲈ де ла Садагᲈра [C. C. Iorgu de la Sadagura], Iași: Albina, act 3, scene 4, page 64:

Go then and tell your masters and all the neighbouring boyars to run hither without delay to see the wonder of wonders.


lesne

Borrowed from Bulgarian лесно (lesno), neuter of лесен (lesen).


confuz

Borrowed from French confus, Latin confusus.


cursiv

Borrowed from French cursif, Medieval Latin cursivus, from Latin cursus.


nebulos

Borrowed from French nébuleux, Italian nebuloso, Latin nebulōsus. See also neguros, most likely an internal formation in Romanian.


deosebit

Past participle of deosebi. First attested in c. 1690.

(modifies adjectives, succeeded by de) especially, extremely, very

modifies adjectives; succeeded by de; modifies adjectives; succeeded by de


ocazional

Borrowed from French occasionnel. By surface analysis, ocaziune + -al.


inclusiv

Borrowed from French inclusif, Medieval Latin inclusivus, from Latin inclusus. Equivalent to inclus + -iv.


grosolan

Borrowed from Italian grossolano, from grosso.

roughly; coarsely; in an unrefined manner


grozav

Borrowed from Bulgarian грозав (grozav).

(used as an intensifier) very, bloody, extremely


nesimțit

inconsiderately, insensitively, or callously

stealthily (not being perceived or detected)


îndatoritor

From îndatori, variant of îndatora, from dator.


încoace și încolo

here and there (in few and spread out places)


nemaipomenit

From ne- (“never before mentioned”) + mai + pomeni.


aorea

(archaic, obsolete, rare, regional) sometimes, occasionally


adinte

(Maramureș) a little while ago, not long ago


lacom

Borrowed from Old Church Slavonic лакомъ (lakomŭ), from Proto-Slavic *olkomъ.


tovărășește

Adverbial form of tovărășesc, from tovarăș + -ește.


creștinește

Adverbial form of creștinesc, from creștin + -ește.


turcește

Adverbial form of the adjective turcesc (“Turkish”), from turc + -ește.


ungurește

Adverbial form of the adjective unguresc (“Hungarian”), from ungur + -ește.


țărănește

Adverbial form of țărănesc, from țăran + -ește.


deoparte

Au avut un profit mai mare de 20 de miliarde de euro anul trecut, dintre care 9 miliarde de euro sunt puse deoparte ca bonusuri pentru managerii lor.

They made more than 20 billion euros in profit last year, 9 billion of which they are putting aside as bonuses for their managers.


din fire

Eu sunt liniştită şi rezervată din fire.


de neînlăturat

Poate fi eliminat acest gen de oprimare sau este corupţia de neînlăturat?

Can this type of oppression be overcome, or is corruption inescapable?

inescapable, inevitable, unavoidable (inescapable)


de asemenea

Părților care au solicitat acest lucru li s-a oferit, de asemenea, posibilitatea de a fi audiate oral.

The parties who so requested were also granted an opportunity to be heard orally.


repejor

From repede (“quickly, rapidly”) + -ior (diminutive suffix).


puțintel

From puțin (“a little”) + (miti)tel (“very small, tiny”).


împărătește

Adverbial form of împărătesc (“imperial”), from împărat + -ește.


îngerește

Adverbial form of îngeresc (“angelic”), from înger + -ește.


astă-seară

From astă (“this”) + seară (“evening”). Compare Italian stasera.


mâine-dimineață

From mâine (“tomorrow”) + dimineață (“morning”).


ieri-dimineață

From ieri (“yesterday”) + dimineață (“morning”).


azi-dimineață

From azi (“today”) + dimineață (“morning”).


haihui

Borrowed from Ottoman Turkish های های (hay hay).


evreiește

in a language of the Jews, like Hebrew or Yiddish


necesarmente

Borrowed from French nécessairement. By surface analysis, necesar + -mente.


forțamente

Borrowed from French forcément. By surface analysis, forță + -amente.


simplamente

Borrowed from French simplement. By surface analysis, simplu + -amente.


precizamente

Borrowed from French précisément. By surface analysis, precis + -amente.


funciarmente

Borrowed from French foncierement. By surface analysis, funciar + -mente.


curmeziș

From curma + -iș, influenced by the synonym pieziș.

(în curmeziș) across, crosswise, aslant, slanting


almintere

Alternative form of altminteri (“otherwise”)


doară

E o treabă ușoară, doară am făcut-o de o sută de ori deja.

It is easy work, I’ve done it a hundred times already after all.

(now informal) Alternative form of doar.


oleacă

Borrowed from Greek ολιγάκη (oligáki), from ολίγος (olígos, “a little”).

(colloquial, chiefly Moldavia (region)) a little


pe jos

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-pe jos.wav


hăt

Borrowed from Ukrainian геть (hetʹ, “away”).

(regional, Moldavia (region), Transylvania, colloquial) very


nitam-nisam

Borrowed from Bulgarian ни (ni) + там (tam) + ни (ni) + сам (sam) ("neither here, nor there").


tiptil

Borrowed from Ottoman Turkish تبدیل (tebdil).


peșin

Borrowed from Ottoman Turkish پشین (peşin), from Persian پیشین (pišin).


adeseori

From adese + ori, plural of oară (“time, instance”).


altădată

de altădată


orișicând

(chiefly literary or regional) Synonym of oricând (“any time”)


așijderea

ași + Old Church Slavonic такожде (takožde, “also”) + re


anevoie

[…]lucrul înainta destul de anevoie.

1982, Ana Blandiana, Proiecte de trecut [Past projects], Bucharest: Cartea Românească, pages 142–143:

[…] the work was proceeding with a certain difficulty.


îndoit

Schema piramidală promitea că investitorii își vor încasa banii îndoit.

The pyramid scheme promised that investors would cash out their money twofold.


alandala

Borrowed from Greek άλλα άντ' άλλα (álla ánt' álla).

bor+

άλλα άντ' άλλα


cu voce tare

Te rog să citești textul cu voce tare.


la sfântul așteaptă

O să fiu iubita ta la sfântul așteaptă.

second Tuesday of the week
second Tuesday of the week

(idiomatic, colloquial) never, the second Tuesday of the week, when pigs fly


când o zbura porcul

LL-Q7913 (ron)-Filosoful-când o zbura porcul.wav

(idiomatic, colloquial) never, when pigs fly


de pildă

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-de pildă.wav

La mijlocul lui august 1937, şeful NKVD din Omsk adresează, de pildă, o cerere de „suplimentare“ către Lubianka: […]

2019 May 28, Thierry Wolton, O istorie mondiala a comunismului. Incercare de investigatie istorica: Volumul I – Cu pumnul de fier. Calaii, Humanitas SA, →ISBN, page 291:


în ziua de azi

În ziua de azi, știința face minuni.


cînd

Formerly standard spelling of când which was introduced in 1953 and deprecated in 1993.


întocmai

Întocmai cum ai cerut.


necondiționat

From ne- + condiționat. Calque of French inconditionné.


pe nașpa

permis de conducere obținut pe nașpa


mezza-voce

Unadapted borrowing from Italian mezza voce.


parcă

Univerbation of pare (“seems”) + că (“like”).

univ

Parcă s-a întors iarna.

Când începe, parcă nu se mai termină niciodată.

When it begins, it’s like it never ends.

Mâncarea din avion parcă nu are niciun gust.

It’s like airplane food has no taste whatsoever.

(informal or literary) it’s like, one could say, it’s as if…

Da, acum parcă am înțeles.

―Auzi ceva? ―Parcă.

Vântul parcă s-a liniștit.

El e acum într-un alt oraș, Iași parcă.
He’s in a different city now—Iași, I think.

(informal or literary) Denotes uncertainty.

Parcă îi pasă cuiva.

Deschizi geamul, parcă nu se simte că ai fumat.

You open the window, as though one couldn’t tell that you smoked.

Săniuța fuge,
Nimeni n-o ajunge;
Are dor de ducă,
Parc-ar fi nălucă.

1960, Ion D. Vicol, “Săniuța [The little sled]”, in Cîntăm pe note [We sing by notes], Bucharest: Editura Muzicală, page 90:

The little sled runs,
No one can catch up to it;
It feels like going off,
As though it were a phantom.

Să mergem la muncă? Parcă azi aveam zi liberă.

(colloquial) Remarks upon a discrepancy between previous arrangements and what is now presented: I thought…


deodată

From de + o + dată. First attested in 1688.

at the same time, at once, simultaneously


defel

From de + fel. First attested in the 19th century.

(with double negative) Synonym of deloc (“not at all”)


îndeosebi

Biografia acestuia e mai cunoscută, îndeosebi activitatea sa național-politică.

1977, Aurel Cosma, “Academicianul Vasile Maniu [The academic Vasile Maniu]”, in Prin Timișoara de altădată [Through the Timișoara of yore], Timișoara: Facla, page 51:

His biography is better known, especially his activity in national politics.


de la caz la caz

on a case-by-case basis
on a case-by-case basis


de la sine

Nu se va întâmpla de la sine.

Telefonul se repornește de la sine.
The smartphone is restarting by itself.

by oneself, by itself (without external influence or cause)


armânește

Adverbial form of the adjective armânesc (“Aromanian”), from armân + -ește.


macedoromânește

Adverbial form of the adjective macedoromânesc (“Aromanian”), from macedoromân + -ește.

Vorbiți macedoromânește?

Înțeleg puțin macedoromânește.

I understand a little (in) Macedo-Romanian.

(in) Aromanian (Macedo-Romanian) (language)


la un moment dat

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-la un moment dat.wav

at some point, at a certain point, at a given time, at an opportune moment


în orice caz

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-în orice caz.wav


într-o zi

Într-o zi ne vom revedea.


pas cu pas

LL-Q7913 (ron)-Andreea Teodoraa-pas cu pas.wav


polonește

Adverbial form of the adjective polonesc (“Polish”), from polon + -ește.


acolea

Inherited from Vulgar Latin *eccu(m) illā(c), from Latin eccum + illāc. Compare Portuguese and Galician acolá, Spanish acullá, Italian colà.


pula mea

Ce pula mea caut aici?

Cum pula mea ar trebui să fac asta?

(vulgar) the fuck (used as an intensifier after interrogative pronouns)

Vrei să mergem la cinema? Pula meaǃ
Wanna go to the movies? Fuck yeahǃ

Pula meaǃ Să mergem la pescuitǃ
Fuck yeahǃ Let's go fishingǃ

(vulgar) fuck yeah (used to express agreement, pleasure, etc.)


fără perdea

Partial calque of Ottoman Turkish [script needed] (perdesiz).


abitir

Borrowed from Ottoman Turkish بتر (beter), from Persian بدتر (bad-tar).

bor+

Only used in mai abitir (“to a greater degree”)


acoace

Inherited from Vulgar Latin (ec)cu(m) *hocce, from Latin hoc.

inh+

(regional) hither, here, this way, in my direction


ca pula

(vulgar, simile) as fuck, as a motherfucker


căcălău

(slang, vulgar) shitload, fuckload (a lot of)


pizda mă-sii

From pizda + mă-sii, literally “mother's cunt”.

compound

Ce pizda mă-sii se petrece aici?


prealabilmente

Borrowed from French préalablement. By surface analysis, prealabil + -mente.


ca pula de

Pizza asta e ca pula de gustoasă.

(vulgar, simile) fucking (used as an intensifier)


dar iar

Dar iar bine că ț-a rămas macar atâta, după ce le-ai prapădit pe celelalte.

1851, Costache Negruzzi, Muza de la Burdujăni, scene 11:

Nevertheless it’s a good thing you’re at least left with that much, after you’ve squandered the rest.

Bun e și Tirolul; dar iar, prea mult nu trebuie!

1874, Alexandru Odobescu, Pseudo-Kynegetikos, chapter 9, footnote:

Good is the Tirol; but but not in excess! (translating French Faut du Tyrol; mais pas trop n’en faut!)


localemente

Borrowed from French localement. By surface analysis, local + -amente.


loialmente

Borrowed from French loyalement. By surface analysis, loial + -mente.


preliminariamente

Borrowed from French préliminairement. By surface analysis, preliminar + -amente.


strictamente

Borrowed from French strictement. By surface analysis, strict + -amente.


geaba

Borrowed from Ottoman Turkish جابا (caba).


unpica

Epithesis conditioned by univerbation of un pic.

Da, da, da, da…şi, ia stai un pica, şi fizica, era vîrful ştiinței, adică modelul cel mai cel al ştiințificității?

2003, Daniel Vighi, Lumea la 1848, Cluj: Dacia, →ISBN, page 8:

Yes, yes, yes, yes… and, wait a little, and physics, it was the pinnacle of science, that is, the very model of scientificity?

Altii mai folosesc si "unpica" sau "umpica".

[2006 December 27, Andreas1, Softpedia forums, archived from the original on 2013-04-08:

scuze dar is unpica mai noob de felu meu :)

2011 August 30, mario98, Freakz forums, archived from the original on 2023-01-18:


un pic

Hai să mai așteptăm un pic.

Stâlpul e un pic înclinat.

Acum sună un pic mai bine.

S-a făcut un pic cam târziu.

(informal, modifying verbs, adjectives or adverbs) a bit, a little


pe șleau

outright (openly and without reservation)


tând

Inherited from Vulgar Latin *tando, a demonstrative form to Latin quandō (“when”) (whence Romanian când), after the model of Classical Latin quālis ~ tālis, quantus ~ tantus. Compare Neapolitan tanno, Sicilian tànnu, Corsican tandu, Sardinian tando.


sireaci

Borrowed from Old Church Slavonic сирѣчь (sirěčĭ).


hrăbor

Borrowed from Old Church Slavonic хравъръ (xravŭrŭ).


niznai

Borrowed from Russian не (ne) + знаю (znaju).


esențialmente

Borrowed from French essentiellement. By surface analysis, esențial + -mente.


batăr

(Transylvania, Moldavia (region), Maramureș) at the very least


tapinos

Borrowed from Greek ταπεινός (tapeinós).


mizerabilmente

Borrowed from Italian miserabilmente. By surface analysis, mizerabil + -mente.


pozitivamente

Borrowed from French positivement. By surface analysis, pozitiv + -amente.


succesivamente

Borrowed from Italian succesivamente or French successivement. By surface analysis, succesiv + -amente.


exactemente

Borrowed from French exactement. By surface analysis, exact + -amente.


solemnaminte

From solemn + -amente. Calque of Italian solennemente.


șocățește

(derogatory) in the German way, in German language


cu tot

Să fie carăle cu pește, cu boi cu tot, a voastre.

1743, Ion Neculce, “O samă de cuvinte”, in Letopisețul Țării Moldovei [Chronicle of the country of Moldavia], section 11:

Let the wagons of fish be yours, oxen and all.

[…]ți le prindea cu măna din zbor, le rĕsucea gătul cu ciudă și apoi le mănca așa crude cu pene cu tot.

1877 August 1, Ion Creangă, “Povestea lui Harap Alb [Story of Harap Alb]”, in Convorbiri Literare, volume 11, number 5, Iași, page 187:

[…] he would catch them by hand from their flight, wring their necks with spite and then eat them like that, raw, feathers and all.

In schimb Funar iese dintr-un foc primar, cu tot cu Caritas.

1996 June 6, Lehel <an146605@anon.penet.fi>, soc.culture.romanian (Usenet), message-ID <081314Z06061996@anon.penet.fi>:

Instead Funar becomes mayor just like that, together with Caritas.

Dacă tragi de firele astea ca să scapi, se desprind cu tot cu piele.

2020, Ioana Maria Stăncescu, Tot ce i-am promis tatălui meu [Everything I promised my father], Bucharest: Trei, →ISBN, page 290:

If you pull on these strands in order to get away, they come off together with the skin.

together with, not omitting, and all [with cu]


de tot

ноуе҆ра̀дето́тьръ́ꙋа҆наста́сїе·ч̑ее҆ра̀шибоу́нь·

1620, Mihail Moxa, Cronica universală [Universal chronicle] (manuscript), folio 65ᵛ; published in Gheorghe Mihăilă, editor, Cronica universală, Bucharest: Minerva, 1989, →ISBN, page 150:

Anastasius wasn’t entirely bad, but he was also good.

Nu era de tot rău Anastasie, ce era și bun.

Și trăi Adam 230 de ai, iară născu și pre Sith; iară de tot trăi Adam 932.

1620, Mihail Moxa, Cronica universală [Universal chronicle] (manuscript); published in Gheorghe Mihăilă, editor, Cronica universală, Bucharest: Minerva, 1989, page 102:

And Adam lived 230 years, and also bore Seth; and, all in all, Adam lived to 932.

Sunt oameni care au 400 de lei de tot.

2016, Cosmin Pătrașcu Zamfirache, Adevărul:

There are people who only have 400 lei when they put it all together.

(of an amount, uncommon) taken together, all in all

―A fost odată un împărat mare, mare…
―Cât de mare?
―Mare de tot.

1893, Barbu Ștefănescu Delavrancea, Bunica:

“There once was a great, great emperor…”
“How great?”
“Very great.”

(now informal) Synonym of foarte (“very”)


prejos

below (in a non-spatial sense) [with de]


în pulă cu satelitul

(vulgar, idiomatic) in the sticks, in the middle of nowhere, in the middle of bumfuck nowhere, in Bumblefuck


tăt

tlb

(Transylvania, Banat, Moldavia (region))


pizda mă-tii

Literally, “your mother's cunt”. Compare Serbo-Croatian pizdu materinu

(vulgar) alternative form of pizda mă-sii


mai ieri

Pînă mai ieri prea puțin cunoscuți la Paris, Mircea Dinescu și Adrian Pleșu sunt acum nume notorii (s-au scris articole, se înmulțesc protestele).

1989, Monica Lovinescu, Unde scurte [Shortwave]^(https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/CARTI/LOVINESCU%20(M.)/), volume 5, Bucharest: Humanitas, published 1995, →ISBN, page 169:

Until not long ago too little-known in Paris, Mircea Dinescu and Adrian Pleșu are now well-publicised names (articles have been written, protests are growing in number).


cu forța

(frequently, but not exclusively, informal)

Literally, “with the force”. First attested in the early 20th century.


în ruptul capului

Literally, “should one’s head be ripped off”, in an unusual and archaic construction.

lit

Cică era odată intr’un sat un om grozav de leneș; de leneș ce era, nici imbucătura din gură nu și-o mesteca. Și satul vĕzĕnd că acest om nu se dă la muncă nici în ruptul capului, hotărì să-l spănzure pentru a nu mai da pildă de lenevire și altora.

1878 October 1, Ion Creangă, “Povestea unui om leneș [Story of a lazy man]”, in Convorbiri Literare, volume 12, number 7, page 257:

They say there once lived in a village an extraordinarily lazy man; so lazy was he, that he wouldn’t even chew the food in his mouth. The village, seeing that this man would under no circumstances get to work, decided to hang him, so that he wouldn’t be a model of laziness to anyone else.

Avea idei sănătoase în materie de educație, puțin cam rigide, la care n-ar fi renunțat în ruptul capului.

2002, Ion Gheție, Biruitorii [The victors]^(https://web.archive.org/web/20230804153703/https://bibl-dlr.lingv.ro/BAZA%20DE%20DATE%20DLR/CARTI/GHETIE%20(I.)/GHETIE%20(I.),%20Biruit.%20I%20(2002)/), volume 1, Bucharest: Litera, →ISBN, archived from the original on 2023-08-04, page 28:

She had healthy, slightly rigid, ideas regarding education, which she wouldn’t have given up to save her life.

under no circumstances
under no circumstances

(of one’s willingness) under no circumstances, to save one’s life

Nici în ruptul capului nu s-ar fi aşteptat să apară o nouă iscoadă chiar în seara aceea.

2016, chapter 17, in Tăcere, translation of Silence by Becca Fitzpatrick, →ISBN:

Not at all did he expect a new scout to appear that evening.

După chip, în ruptul capului n-ai fi deslușit dacă o femeie sau un bărbat îl cerceta pe rege în toiul nopții, ci mai curând părea un înger al lui Dumnezeu.

2022, Mircea Cărtărescu, chapter 24, in Theodoros, Bucharest: Humanitas, →ISBN, page 450:

By looks, you couldn’t tell at all whether it was a woman or a man that was seeking the king in the middle of the night; it looked more like an angel of God.


în cunoștință de cauză

Calque of French en connaissance de cause.

clq

a vorbi în cunoștință de cauză

Cei mai mulți dintre noi încercăm să strângem anumite informații, astfel încât să putem lua decizii în cunoștință de cauză.

2018, Olimpia Nicolae, transl., Începe cu de ce (paperback), Bucharest: Publica, translation of Start with Why by Simon Sinek, →ISBN, page 24:

Most of us try to gather certain informations, so that we may make informed decisions.


pe dinafară

Used other than figuratively or idiomatically: see pe, dinafară: on the outside


de departe

Used other than figuratively or idiomatically: see de, departe


în pula mea

Pleacă-n pula mea de acoloǃ
Get the fuck out of thereǃ

Taci în pula mea odatăǃ
Shut the fuck up alreadyǃ

Nu vreau să pic în pula mea examenul.

(vulgar) the fuck, fucking (used as an intensifier forming part of a phrasal verb)


în pizda mă-sii

Fă în pizda mă-sii cina!
Make the fucking dinnerǃ


în sloboz

Trezeșt-te în sloboz.


în futere

Mori în futere.

Taci în futere!


în morții mă-sii

Ia dă mai tare-n morții mă-sii.

Am fost atât de furios încât am aruncat în morții mă-sii telefonul.

I was so angry that I fucking threw the phone.


morții mă-sii

Unde morții mă-sii este mănușa mea preferată?

(vulgar) the fuck (used as an intensifier after interrogative pronouns)


în dumnezeii mă-sii

Taci în dumnezeii mă-sii, te rog, că încerc să mă concentrez la lucrarea mea.

Please shut the fuck up, I'm trying to concentrate on my work.

(vulgar, blasphemous) the fuck, fucking (used as an intensifier forming part of a phrasal verb)


dumnezeii mă-sii

Când dumnezeii mă-sii o să primesc răspunsul la întrebarea mea?

When the fuck am I going to get the answer to my question?

(vulgar, blasphemous) the fuck (used as an intensifier after interrogative pronouns)


morții mă-tii

Cu cine morții mă-tii ai ajuns să faci afaceri?

2000, B.U.G. Mafia (lyrics and music), “Estu’ sălbatic”, in Întotdeauna pentru totdeauna:

Who the fuck did you end up doing business with?

(vulgar) alternative form of morții mă-sii


de unul singur

a vorbi de unul singur

Unii consideră că este ciudat să mergi la cinematograf de unul singur.

Some think it strange to go to the cinema by oneself.

Nu se poate să se fi aprins becul de unul singur.

The lightbulb couldn’t have turned on by itself.


fără doar și poate

Literally, “without ‘only’ and ‘maybe’”.


perfectisim

By surface analysis, perfect + -isim. Compare Latin perfectissimus.


la urma urmelor

Alternative form of la urma urmei (“at the end of the day”).


la urma urmei

(literally, now uncommon) at the very end

La urma urmei nu a mai fost nevoie să intervin.

In the end there was no need for me to intervene.

La urma urmei, și dacă participam nu am fi câștigat nimic.

At the end of the day, even if we would’ve participated we wouldn’t have won anything.

Chiar dacă ne erau inamici, îmi pare rău de soldații care au căzut, pentru că, la urma urmei, toți suntem oameni.

Even if they were enemies, I am sorry for the soldiers that fell, because, after all, we’re all people.

Ce este la urma urmei succesul?

La urma urmei s-ar putea să aibă și ei dreptate.

At the end of the day they could also be right.

at the end of the day
at the end of the day

(informal) Introduces a conclusion or synthesis of previous thoughts: at the end of the day, after all.


pe aceeași urmă

Ea voia pe Românĭ desbinațĭ, decĭ țineà parte Turcieĭ. Rusia pe aceeașĭ urmă.

1899 January 24, George Coșbuc, “Unirea Principatelor [The union of the Principalities]”, in Albina [The Bee], year 2, number 17, Bucharest, page 518:

It [Austria] wanted the Romanians divided, so it supported Turkey. Likewise did Russia.


până la urmă

Până la urmă totul s-a terminat cu bine.

Prin 1986 or venit și ne-or luat 800 de lei de gospodărie ca să ne bage curent. Până la urmă nu ne-or mai băgat.

2013 September 17, Ciprian Iancu, quoting Hunedoara villager, “Ursici, satul care a trecut de la lampa cu petrol, la energia solară [Ursici, the village that went from the oil lamp to solar energy]”, in Evenimentul zilei, number 6906, →ISSN, page 5:

Around 1986 they came and took 800 lei per household to hook us to electricity. In the end they didn’t.

Indicates that what was expected is no longer the case: after all

Poate trebuie să începem prin a ne pune întrebarea: care sunt până la urmă raporturile reginei cu cultura românească?

2014, Lucian Boia, Balcic: micul paradis al României Mari [Balchik: the little paradise of Greater Romania], Bucharest: Humanitas, →ISBN, page 75:

Perhaps we should start by asking the question: what are the queen’s ties to Romanian culture after all?


pân' la urmă

(colloquial) Syncopic form of până la urmă (“at the end of the day”).


vădit

(now literary) manifestly, visibly, clearly


afar'

(poetic or colloquial) Apocopic form of afară (“outside”).