дїєслово

дїєслово (djijeslovo) n (related adjective дїєсловни)

djijeslovo (romanization)
дїєсловни (adjective)

From дїя (djija) + -е- (-e-) + слово (slovo). Compare Ukrainian дієсло́во (dijeslóvo).


часовнїк

From часови (časovi) + -нїк (-njik). Compare Polish czasownik.


хвилькови

head

хвилькови (xvilʹkovi)


-ови

Inherited from Old Slovak -ový, from Proto-Slavic *-ovъ.

ґестиня (gestinja, “chestnut (nut)”) + -ови (-ovi) → ґестиньови (gestinʹovi, “chestnut, maroon (colour)”)


чевабджинїца

чевабджинїца (čevabdžinjica) f

rsk-noun

чевабджинїца (čevabdžinjica) f

čevabdžinjica (romanization)
чевабджинїца (nominative singular)
чевабджинїци (nominative plural)
чевабджинїци (genitive singular)
чевабджинїцох (genitive plural)
чевабджинїци (dative singular)
чевабджинїцом (dative plural)
чевабджинїцу (accusative singular)
чевабджинїци (accusative plural)
чевабджинїцу (instrumental singular)
чевабджинїцами (instrumental plural)
чевабджинїци (locative singular)
чевабджинїцох (locative plural)
чевабджинїцо (singular vocative)
чевабджинїци (plural vocative)

rsk-decl-noun-table

чевабджинїца

чевабджинїци

чевабджинїци

чевабджинїцу

чевабджинїцу

чевабджинїци

чевабджинїцо

чевабджинїци

чевабджинїцох

чевабджинїцом

чевабджинїци

чевабджинїцами

чевабджинїцох

чевабджинїци

че‧ваб‧джи‧нї‧ца

Borrowed from Serbo-Croatian ћевабџиница／ćevabdžinica. Suffixed with -нїца (-njica).

bor+

ћевабџиница//ćevabdžinica


дїя

djija (romanization)
дїя (nominative singular)
дїї (nominative plural)
дїї (genitive singular)
дїйох (genitive plural)
дїї (dative singular)
дїйом (dative plural)
дїю (accusative singular)
дїї (accusative plural)
дїю (instrumental singular)
дїями (instrumental plural)
дїї (locative singular)
дїйох (locative plural)
дїйо (singular vocative)
дїї (plural vocative)

Ultimately from Proto-Slavic *dějati. Cognate with Ukrainian дія (dija).

драма у пейцох дїйох


часови

head

часови (časovi)


Чарна Гора

Чарна Гора (Čarna Hora) m inan (related adjective чарногорски)

Čarna Hora (romanization)
чарногорски (adjective)
Чарна Гора (nominative singular)
Чарней Гори (genitive singular)
Чарней Гори (dative singular)
Чарну Гору (accusative singular)
Чарну Гору (instrumental singular)
Чарней Гори (locative singular)
Чарна Горо (singular vocative)

Calque of Serbo-Croatian Црна Гора／Crna Gora.

clq

Balkan Peninsula
Balkan Peninsula#English

Southeast Europe
Southeast Europe#English

Montenegro (a country on the Balkan Peninsula in Southeast Europe)


чевапчич

čevapčič (romanization)
чевапчич (nominative singular)
чевапчичи (nominative plural)
чевапчича (genitive singular)
чевапчичох (genitive plural)
чевапчичу (dative singular)
чевапчичом (dative plural)
чевапчич (accusative singular)
чевапчичи (accusative plural)
чевапчичом (instrumental singular)
чевапчичами (instrumental plural)
чевапчичу (locative singular)
чевапчичох (locative plural)
чевапчичу (singular vocative)
чевапчичи (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian ћевапчић／ćevapčić, diminutive of ћевап ／ ćevap.

bor+

ћевапчић//ćevapčić


бурйов

бурйово хмари


Зєдинєни Америцки Держави

head

Зєдинєни Америцки Держави

Зєдинєни Америцки Держави (Zjedinjeni Americki Deržavi) n (related adjective америцки or американски)

Zjedinjeni Americki Deržavi (romanization)
америцки (adjective)
американски (adjective)

United States (a country in North America)

en-Зєдинєни_Америцки_Держави-rsk-name-MJ-06nzl


чевап

čevap (romanization)
чевап (nominative singular)
чевапи (nominative plural)
чевапа (genitive singular)
чевапох (genitive plural)
чевапу (dative singular)
чевапом (dative plural)
чевап (accusative singular)
чевапи (accusative plural)
чевапом (instrumental singular)
чевапами (instrumental plural)
чевапу (locative singular)
чевапох (locative plural)
чевапу (singular vocative)
чевапи (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian ћевап／ćevap, from Ottoman Turkish كباب (kebâp), from Arabic كَبَاب (kabāb).

bor+

ћевап//ćevap


бурїска

burjiska (romanization)
бурїска (nominative singular)
бурїски (nominative plural)
бурїски (genitive singular)
бурїскох (genitive plural)
бурїски (dative singular)
бурїском (dative plural)
бурїску (accusative singular)
бурїски (accusative plural)
бурїску (instrumental singular)
бурїсками (instrumental plural)
бурїски (locative singular)
бурїскох (locative plural)
бурїско (singular vocative)
бурїски (plural vocative)


проґноза

head

проґностични

проґноза (prognoza) f (related adjective проґностични)

rsk-noun

проґностични

prognoza (romanization)
проґностични (adjective)
проґноза (nominative singular)
проґнози (nominative plural)
проґнози (genitive singular)
проґнозох (genitive plural)
проґнози (dative singular)
проґнозом (dative plural)
проґнозу (accusative singular)
проґнози (accusative plural)
проґнозу (instrumental singular)
проґнозами (instrumental plural)
проґнози (locative singular)
проґнозох (locative plural)
проґнозо (singular vocative)
проґнози (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian прогноза／prognoza, from French prognose, ultimately from Ancient Greek πρόγνωσις (prógnōsis).


проґноза хвилї

head

проґноза хвилї

rsk-noun

проґноза хвилї

prognoza xvilji (romanization)
проґноза хвилї (nominative singular)
проґнози хвилї (nominative plural)
проґнози хвилї (genitive singular)
проґнозох хвилї (genitive plural)
проґнози хвилї (dative singular)
проґнозом хвилї (dative plural)
проґнозу хвилї (accusative singular)
проґнози хвилї (accusative plural)
проґнозу хвилї (instrumental singular)
проґнозами хвилї (instrumental plural)
проґнози хвилї (locative singular)
проґнозох хвилї (locative plural)
проґнозо хвилї (singular vocative)
проґнози хвилї (plural vocative)

rsk-decl-noun-table

проґноза хвилї

проґнози хвилї

проґнози хвилї

проґнозу хвилї

проґнозу хвилї

проґнози хвилї

проґнозо хвилї

проґнози хвилї

проґнозох хвилї

проґнозом хвилї

проґнози хвилї

проґнозами хвилї

проґнозох хвилї

проґнози хвилї


вєшенї

Univerbation of в (v) + єшенї (ješenji).


нєшор

head

нєшор (nješor) m inan (related adjective нєшорови)

nješor (romanization)
нєшорови (adjective)

From нє- (nje-) + шор (šor), a calque of Serbo-Croatian неред／nered.


нїґда

Inherited from Old Slovak nikda, from Proto-Slavic *nikъda. Cognate with Carpathian Rusyn нї́ґда (njígda).


Зєдинєне Кральовство

Зєдинєне Кральовство

Зєдинєне Кральовство (Zjedinjene Kralʹovstvo) n (related adjective британски)

Zjedinjene Kralʹovstvo (romanization)
британски (adjective)

en-Зєдинєне_Кральовство-rsk-name-cl3wFwvS


хвилька

хвилька (xvilʹka) f (related adjective хвилькови)

xvilʹka (romanization)
хвилькови (adjective)
хвилька (nominative singular)
хвильки (nominative plural)
хвильки (genitive singular)
хвилькох (genitive plural)
хвильки (dative singular)
хвильком (dative plural)
хвильку (accusative singular)
хвильки (accusative plural)
хвильку (instrumental singular)
хвильками (instrumental plural)
хвильки (locative singular)
хвилькох (locative plural)
хвилько (singular vocative)
хвильки (plural vocative)

за хвильку

(time) moment, instant, jiffy (brief amount of time)


индзей

Inherited from Old Slovak indej, from Proto-Slavic *jьnъde. Cognate with Polish indziej and Slovak inde.

elsewhere, somewhere else (in or at some other place)


вєдносц

vjednosc (romanization)
вєдносц (nominative singular)
вєдносци (genitive singular)
вєдносци (dative singular)
вєдносц (accusative singular)
вєдносцу (instrumental singular)
вєдносци (locative singular)
вєдносц (singular vocative)
вєдносци (singular vocative)

rsk-decl-noun-table

вєдносц / вєдносци

(uncountable) unity, oneness, togetherness


нє-

negation prefix: un-, non-, in-, im-, ir-, dis-, mis-


шейсц

head

шейсц (šejsc)

šejsc (romanization)
шейсц (nominative singular)
шейсцох (genitive singular)
шейсцом (dative singular)
шейсц (accusative singular)
шейсцома (instrumental singular)
шейсцох (locative singular)

Inherited from Old Slovak šesť, from Proto-Slavic *šestь. Cognates include Carpathian Rusyn шість (šistʹ) and Slovak šesť.


файта

fajta (romanization)
файта (nominative singular)
файти (nominative plural)
файти (genitive singular)
файтох (genitive plural)
файти (dative singular)
файтом (dative plural)
файту (accusative singular)
файти (accusative plural)
файту (instrumental singular)
файтами (instrumental plural)
файти (locative singular)
файтох (locative plural)
файто (singular vocative)
файти (plural vocative)

якаш файта


пейц

pejc (romanization)
пейц (nominative singular)
пейцох (genitive singular)
пейцом (dative singular)
пейц (accusative singular)
пейцома (instrumental singular)
пейцох (locative singular)

Inherited from Old Slovak pejc, from Proto-Slavic *pętь. Cognates include Carpathian Rusyn пять (pjatʹ) and Slovak päť.


лєбо

Inherited from Old Slovak lebo. Cognate with Slovak lebo (“because”).

єдна лєбо вецей особи


лєгконоги

[ʎɛɦkɔˈnɔɦi]

лєг‧ко‧но‧ги

From лєгки (ljehki) + -о- (-o-) + нога (noha) + -и (-i). Compare Russian легконо́гий (lexkonógij).


чежки

head

чежки (čežki) (comparative чежкейши, superlative найчежкейши)

čežki (romanization)
чежкейши (comparative)
найчежкейши (superlative)

Inherited from Old Slovak cežký, ťažký, težký, from Proto-Slavic *tęžьkъ. Cognate with Slovak ťažký.

inh+

чежки гришка


лєгкодумни

rsk-adj

лєгкодумни (ljehkodumni) (not comparable)

лєг‧ко‧дум‧ни

From лєгки (ljehki) + -о- (-o-) + умни (umni), a calque of Serbo-Croatian лакоуман／lakouman, or from лєгки (ljehki) + -о- (-o-) + думац (dumac) + -ни (-ni), as a calque of Serbo-Croatian лакомислен／lakomislen.


лєгкодумносц

ljehkodumnosc (romanization)
лєгкодумносц (nominative singular)
лєгкодумносци (genitive singular)
лєгкодумносци (dative singular)
лєгкодумносц (accusative singular)
лєгкодумносцу (instrumental singular)
лєгкодумносци (locative singular)
лєгкодумносц (singular vocative)
лєгкодумносци (singular vocative)

rsk-decl-noun-table

лєгкодумносц

лєгкодумносци

лєгкодумносци

лєгкодумносц

лєгкодумносцу

лєгкодумносци

лєгкодумносц / лєгкодумносци

лєг‧ко‧дум‧носц

From лєгкодумни (ljehkodumni) + -осц (-osc).

(uncountable) recklessness, frivolity, flippancy


садза

head

садза (sadza) f (related adjective садзави)

sadza (romanization)
садзави (adjective)
садза (nominative singular)
садзи (nominative plural)
садзи (genitive singular)
садзох (genitive plural)
садзи (dative singular)
садзом (dative plural)
садзу (accusative singular)
садзи (accusative plural)
садзу (instrumental singular)
садзами (instrumental plural)
садзи (locative singular)
садзох (locative plural)
садзо (singular vocative)
садзи (plural vocative)

Inherited from Old Slovak sadza, from Proto-Slavic *saďa. Cognate with Slovak sadza.


лєгки

лєгки (ljehki) (comparative лєгкейши, superlative найлєгкейши)

ljehki (romanization)
лєгкейши (comparative)
найлєгкейши (superlative)

Inherited from Old Slovak lehký, from Proto-Slavic *lьgъkъ. Cognate with Slovak ľahký.


Нїредьгаза

нїредьгазски

Нїредьгаза (Njiredʹhaza) f (related adjective нїредьгазски)

Njiredʹhaza (romanization)
нїредьгазски (adjective)
Нїредьгаза (nominative singular)
Нїредьгази (genitive singular)
Нїредьгази (dative singular)
Нїредьгазу (accusative singular)
Нїредьгазу (instrumental singular)
Нїредьгази (locative singular)
Нїредьгазо (singular vocative)

Нї‧редь‧га‧за

Borrowed from Hungarian Nyíregyháza. Cognate with Carpathian Rusyn Нѣредьгаза (Nîredʹhaza) and Slovak Níreďháza.


сиґурно

Borrowed from Serbo-Croatian сигурно／sigurno. By surface analysis, сиґурни (sigurni) + -о (-o).


сиґурни

head

найсиґурнєйши

сиґурни (sigurni) (comparative сиґурнєйши, superlative найсиґурнєйши)

sigurni (romanization)
сиґурнєйши (comparative)
найсиґурнєйши (superlative)

Borrowed from Serbo-Croatian сигуран／siguran, from Venetian sigur, ultimately from Latin sēcūrus.


працовац

Inherited from Old Slovak pracovať. By surface analysis, праца (praca) + -овац (-ovac). Cognate with Polish pracować and Slovak pracovať.


сиґурносц

sigurnosc (romanization)
сиґурносц (nominative singular)
сиґурносци (genitive singular)
сиґурносци (dative singular)
сиґурносц (accusative singular)
сиґурносцу (instrumental singular)
сиґурносци (locative singular)
сиґурносц (singular vocative)
сиґурносци (singular vocative)

rsk-decl-noun-table

сиґурносц / сиґурносци

Borrowed from Serbo-Croatian сигурност／sigurnost. By surface analysis, сиґурни (sigurni) + -осц (-osc).


швижи

head

швижи (šviži) (comparative швижши, superlative найшвижши)

šviži (romanization)
швижши (comparative)
найшвижши (superlative)

Inherited from Old Slovak svieži, from Proto-Slavic *svěžь.


щири

щири (ščiri) (comparative щирши, superlative найщирши)

ščiri (romanization)
щирши (comparative)
найщирши (superlative)

Ultimately from Proto-Slavic *ščirъ. Cognate with Polish szczery, Slovak číry and Ukrainian щи́рий (ščýryj).


щешлїви

щешлїви (ščešljivi) (comparative щешлївши, superlative найщешлївши)

ščešljivi (romanization)
щешлївши (comparative)
найщешлївши (superlative)

[ʃt͡ʃɛʃˈʎivi]

Inherited from Old Slovak štestlivý. By surface analysis, щесце (ščesce) + -лїви (-ljivi). Cognate with Polish szczęśliwy and Slovak šťastlivý.


салащань

head

салащань (salaščanʹ) m pers (related adjective салащаньски)

salaščanʹ (romanization)
салащаньски (adjective)
салащань (nominative singular)
салащанї (nominative plural)
салащаня (genitive singular)
салащаньох (genitive plural)
салащаньови (dative singular)
салащаньом (dative plural)
салащаня (accusative singular)
салащаньох (accusative plural)
салащаньом (instrumental singular)
салащанями (instrumental plural)
салащанє (locative singular)
салащаньох (locative plural)
салащань (singular vocative)
салащанї (plural vocative)


мено

мено (meno) n (related adjective менови)

Inherited from Old Slovak imeno, jmeno, meno, from Proto-Slavic *jьmę. Cognate with Czech jméno and Slovak meno.

inh+

дзивоцке мено

Як ци мено?


швиня

head

швиня (švinja) f (diminutive швинька, related adjective швиньски)

švinja (romanization)
швинька (diminutive)
швиньски (adjective)
швиня (nominative singular)
швинї (nominative plural)
швинї (genitive singular)
швиньох (genitive plural)
швинї (dative singular)
швиньом (dative plural)
швиню (accusative singular)
швинї (accusative plural)
швиню (instrumental singular)
швинями (instrumental plural)
швинї (locative singular)
швиньох (locative plural)
швиньо (singular vocative)
швинї (plural vocative)

Inherited from Old Slovak sviňa, from Proto-Slavic *svinьja. Cognate with Slovak sviňa.


клайбас

клайбас (klajbas) m inan (diminutive клайбащик or клайбащок)

klajbas (romanization)
клайбащик (diminutive)
клайбащок (diminutive)
клайбас (nominative singular)
клайбаси (nominative plural)
клайбаса (genitive singular)
клайбасох (genitive plural)
клайбасу (dative singular)
клайбасом (dative plural)
клайбас (accusative singular)
клайбаси (accusative plural)
клайбасом (instrumental singular)
клайбасами (instrumental plural)
клайбасу (locative singular)
клайбасох (locative plural)
клайбасу (singular vocative)
клайбаси (plural vocative)

Ultimately from German Bleiweiß. Cognates include Carpathian Rusyn клайбас (klajbas), Macedonian плајваз (plajvaz), Serbo-Croatian плајваз／plajvaz and dialectal Slovak klajbas.


прецо

Inherited from Old Slovak prečo. By surface analysis, пре (pre) + цо (co). Cognate with Slovak prečo.


гоч

Inherited from Old Slovak hoc, from earlier hoďa, ultimately from Proto-Slavic *xotę. Cognate with Polish choć, Russian хотя́, хоть (xotjá, xotʹ), Slovak hoci and Ukrainian хоч (xoč).

Кажди пред законом єднаки, гоч є богати, гоч худобни.

Everyone is equal before the law, be they rich or poor.

Každi pred zakonom jednaki, hoč je bohati, hoč xudobni.


гоч

гоч дзе

гоч кеди

гоч кельо

гоч чий ― hoč čij ― whosever

гоч цо!


йонизация

йо‧ни‧за‧ция

Borrowed from Serbo-Croatian јонизација／jonizacija, from English ionization.


їжик

Inherited from Proto-Slavic *ežikъ. By surface analysis, їж (již) + -ик (-ik).


йоґурт

jogurt (romanization)
йоґурт (nominative singular)
йоґурти (nominative plural)
йоґурта (genitive singular)
йоґуртох (genitive plural)
йоґурту (dative singular)
йоґуртом (dative plural)
йоґурт (accusative singular)
йоґурти (accusative plural)
йоґуртом (instrumental singular)
йоґуртами (instrumental plural)
йоґурце (locative singular)
йоґуртох (locative plural)
йоґурту (singular vocative)
йоґурти (plural vocative)

Internationalism, ultimately from Ottoman Turkish یوغورت (yoğurt).


интересантни

ин‧те‧ре‧сант‧ни

Borrowed from Serbo-Croatian интересантан／interesantan. By surface analysis, French intéressant + -ни (-ni).


интернационализем

head

интернационализем (internacionalizem) m inan

ин‧тер‧на‧ци‧о‧на‧ли‧зем

интернационализм

интернационализм#Pannonian_Rusyn

Alternative form of интернационализм (internacionalizm)


интернационализовац

интернационализовац (canonical imperfective)
интернационализовац (canonical perfective)
internacionalizovac (romanization)

ин‧тер‧на‧ци‧о‧на‧ли‧зо‧вац

Borrowed from Serbo-Croatian интернационализовати／internacionalizovati, from German internationalisieren. By surface analysis, интернационализм (internacionalizm) + -овац (-ovac).

bor+

интернационализовати//internacionalizovati

surf

интернационализм

(reflexive with ше (še)) to internationalize

en-интернационализовац-rsk-verb-YCG5QtiN1


интерначань

internačanʹ (romanization)
интерначань (nominative singular)
интерначанї (nominative plural)
интерначаня (genitive singular)
интерначаньох (genitive plural)
интерначаньови (dative singular)
интерначаньом (dative plural)
интерначаня (accusative singular)
интерначаньох (accusative plural)
интерначаньом (instrumental singular)
интерначанями (instrumental plural)
интерначанє (locative singular)
интерначаньох (locative plural)
интерначань (singular vocative)
интерначанї (plural vocative)

rsk-decl-noun-table

интерначаньови

интерначаньом

интерначаньох

интерначаньом

интерначаньох

интерначанями

интерначаньох

ин‧тер‧на‧чань

From интернат (internat) + -чань (-čanʹ).


интернационални

rsk-adj

интернационални (internacionalni) (not comparable)

ин‧тер‧на‧ци‧о‧нал‧ни

Internationalism. Compare English, French, and German international, Polish internacjonalny, Russian интернациона́льный (internacionálʹnyj) and Serbo-Croatian интернационалан／internacionalan.

cog

интернациона́льный


ютро

Inherited from Old Slovak jutro, from Proto-Slavic *(j)utro.


юнацки

From юнак (junak) + -цки (-cki). Semantic loan from Serbo-Croatian јуначки／junački.

semantic loan

јуначки//junački


юшочка

head

юшочка (jušočka) f

rsk-noun

юшочка (jušočka) f


юхов

юхова ложка


югаски

югаски пес


югас

head

югас (juhas) m pers (diminutive югащок, related adjective югаски)

juhas (romanization)
югащок (diminutive)
югаски (adjective)

Inherited from Old Slovak juhás, from Hungarian juhász. Cognate with Slovak juhás.

Coordinate term: югаска f (juhaska)


шнелцуґ

šnelcug (romanization)
шнелцуґ (nominative singular)
шнелцуґи (nominative plural)
шнелцуґа (genitive singular)
шнелцуґох (genitive plural)
шнелцуґу (dative singular)
шнелцуґом (dative plural)
шнелцуґ (accusative singular)
шнелцуґи (accusative plural)
шнелцуґом (instrumental singular)
шнелцуґами (instrumental plural)
шнелцуґу (locative singular)
шнелцуґох (locative plural)
шнелцуґу (singular vocative)
шнелцуґи (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian шнелцуг／šnelcug, from German Schnellzug. Cognate with Silesian sznelcug.

bor+

шнелцуг//šnelcug

швидки як шнелцуґ


шнїг

head

шнїг (šnjih) m inan (diminutive шнїщок, related adjective шнїгов)

šnjih (romanization)
шнїщок (diminutive)
шнїгов (adjective)
шнїг (nominative singular)
шнїги (nominative plural)
шнїга (genitive singular)
шнїгох (genitive plural)
шнїгу (dative singular)
шнїгом (dative plural)
шнїг (accusative singular)
шнїги (accusative plural)
шнїгом (instrumental singular)
шнїгами (instrumental plural)
шнїгу (locative singular)
шнїгох (locative plural)
шнїгу (singular vocative)
шнїги (plural vocative)

Inherited from Old Slovak sneh, *sníh, from Proto-Slavic *sněgъ. Cognates include Carpathian Rusyn снїг (snjih) and Slovak sneh.


зач

Inherited from Old Slovak zač, from a contraction of za + čo. Cognate with Czech zač.

гоч зач

for any reason (literally, “whatever for”)

нє маю пенєжи, та нє маю зач купиц

they have no money, and so they don't have anything (that they are able) to buy


мозоґ

мозоґ (mozog) m inan (related adjective мозґов)

mozog (romanization)
мозґов (adjective)
мозоґ (nominative singular)
мозґи (nominative plural)
мозґа (genitive singular)
мозґох (genitive plural)
мозґу (dative singular)
мозґом (dative plural)
мозоґ (accusative singular)
мозґи (accusative plural)
мозґом (instrumental singular)
мозґами (instrumental plural)
мозґу (locative singular)
мозґох (locative plural)
мозґу (singular vocative)
мозґи (plural vocative)

Inherited from Old Slovak mozog, from Proto-Slavic *mozgъ, from Proto-Balto-Slavic *masgás, from Proto-Indo-European *mosgʰós. Cognate with Carpathian Rusyn мо́зоґ (mózog) and Slovak mozog.


дзешка

дзешка (dzeška)

Inherited from Old Slovak kdesi + -ка (-ka). By surface analysis, дзе (dze) + -ш (-š) + -ка (-ka). Compare Polish gdzieś and Ukrainian десь (desʹ).


крев

head

крев (krev) f (related adjective кревов or кревни)

krev (romanization)
кревов (adjective)
кревни (adjective)

Inherited from Old Slovak krev, from Proto-Slavic *kry. Cognate with Slovak krv.


русийски

From Русия (Rusija) + -ски (-ski). Compare Ukrainian росі́йський (rosíjsʹkyj).


Русиянка

Русиянка (Rusijanka) f (related adjective русийски)

Rusijanka (romanization)
русийски (adjective)

female equivalent of Рус (Rus): female Russian


Руснак

Руснак (Rusnak) m pers (related adjective руски or руснацки)

Rusnak (romanization)
руски (adjective)
руснацки (adjective)
Руснак (nominative singular)
Руснаци (nominative plural)
Руснака (genitive singular)
Руснакох (genitive plural)
Руснакови (dative singular)
Руснаком (dative plural)
Руснака (accusative singular)
Руснакох (accusative plural)
Руснаком (instrumental singular)
Руснаками (instrumental plural)
Руснакови (locative singular)
Руснакох (locative plural)
Руснак (singular vocative)
Руснаци (plural vocative)

By surface analysis, Русин (Rusin) + -ак (-ak).

surf

Coordinate term: Рускиня f (Ruskinja)

(in the plural, collective) Pannonian Rusyns


Рускиня

head

Рускиня (Ruskinja) f (related adjective руски or руснацки)

Ruskinja (romanization)
руски (adjective)
руснацки (adjective)
Рускиня (nominative singular)
Рускинї (nominative plural)
Рускинї (genitive singular)
Рускиньох (genitive plural)
Рускинї (dative singular)
Рускиньом (dative plural)
Рускиню (accusative singular)
Рускинї (accusative plural)
Рускиню (instrumental singular)
Рускинями (instrumental plural)
Рускинї (locative singular)
Рускиньох (locative plural)
Рускиньо (singular vocative)
Рускинї (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian Ру̏скиња／Rȕskinja (“female Russian”). By surface analysis, руски (ruski) + -иня (-inja).

bor+

Ру̏скиња//Rȕskinja

surf

female equivalent of Руснак (Rusnak): female Pannonian Rusyn


леґинь

head

леґинь (leginʹ) m pers (diminutive леґиньчок, related adjective леґиньски)

leginʹ (romanization)
леґиньчок (diminutive)
леґиньски (adjective)
леґинь (nominative singular)
леґинє (nominative plural)
леґинї (nominative plural)
леґиня (genitive singular)
леґиньох (genitive plural)
леґиньови (dative singular)
леґиньом (dative plural)
леґиня (accusative singular)
леґиньох (accusative plural)
леґиньом (instrumental singular)
леґинями (instrumental plural)
леґиньови (locative singular)
леґиньох (locative plural)
леґинь (singular vocative)
леґинє (plural vocative)
леґинї (plural vocative)

rsk-decl-noun-table

леґинє / леґинї

леґинє / леґинї

Borrowed from Hungarian legény. Cognate with Carpathian Rusyn and Ukrainian ле́ґінь (léginʹ).


ґестиньов

head

ґестиньов (gestinʹov)

ґестиньова торта


ґестиня

ґестиня (gestinja) f (related adjective ґестиньов)

gestinja (romanization)
ґестиньов (adjective)
ґестиня (nominative singular)
ґестинї (nominative plural)
ґестинї (genitive singular)
ґестиньох (genitive plural)
ґестинї (dative singular)
ґестиньом (dative plural)
ґестиню (accusative singular)
ґестинї (accusative plural)
ґестиню (instrumental singular)
ґестинями (instrumental plural)
ґестинї (locative singular)
ґестиньох (locative plural)
ґестиньо (singular vocative)
ґестинї (plural vocative)

Borrowed from Hungarian gesztenye + -иня (-inja), further from German Kastanie.

дзива ґестиня

horse chestnut (literally, “wild chestnut”)


ґузел

ґузел (guzel) m inan (related adjective ґузловати)

guzel (romanization)
ґузловати (adjective)

Inherited from Proto-Slavic *ǫzlъ. Possibly morphologically conflated with Old Slovak kúzel (“magic spells, incantation”). Cognate with Slovak uzol.

inh

Ґордийов ґузел


ґестиньови

head

ґестиньови (gestinʹovi)

rsk-adj

ґестиньови (gestinʹovi) (not comparable)

ґес‧ти‧ньо‧ви

ґестиньови:

ґестиньово власи


гарешт

head

гарешт (harešt) m inan (related adjective гарештов or гарештски)

harešt (romanization)
гарештов (adjective)
гарештски (adjective)
гарешт (nominative singular)
гарешти (nominative plural)
гарешта (genitive singular)
гарештох (genitive plural)
гарешту (dative singular)
гарештом (dative plural)
гарешт (accusative singular)
гарешти (accusative plural)
гарештом (instrumental singular)
гарештами (instrumental plural)
гарешце (locative singular)
гарештох (locative plural)
гарешту (singular vocative)
гарешти (plural vocative)

Borrowed from German Arrest. Cognate with Polish areszt.


удян

удян нє роб то

удян, поведз ми цо ше ту случує

удян, цо ти ту робиш?

hey, listen, oi, please (interjection to draw attention to the speaker)


удян

то удян велька робота

it's not a lot of work (literally, “it's so much work”)

(often ironic, sarcastic) much, many, a lot, very

гварел ши же поробиш, а ти удян поробел

you said that you would do it, but you have not done anything at all

hvarel ši že porobiš, a ti udjan porobel


потьотька

потьотька (potʹotʹka) f

rsk-noun

потьотька (potʹotʹka) f


тунї

head

тунї (tunji) (comparative туньши, superlative найтуньши)

tunji (romanization)
туньши (comparative)
найтуньши (superlative)

Inherited from Old Slovak tuní, from Proto-Slavic *tuňь. Cognate with Carpathian Rusyn тунї (tunji) and Slovak tuni, tuný.


ладьов

ладьов (ladʹov)


ладьомаєтнїк

ла‧дьо‧ма‧єт‧нїк

From ладя (ladja) + -о- (-o-) + власнїк (vlasnjik).


туньо

head

туньо (tunʹo)


потька

потька (potʹka) f (diminutive потьотька)

potʹka (romanization)
потьотька (diminutive)


слунко

слунко (slunko) n (related adjective слунков)

slunko (romanization)
слунков (adjective)

Inherited from Old Slovak slnko, slunko, from Proto-Slavic *sъlnьko. Cognate with Slovak slnko.


дутяндїйош

ду‧тян‧дї‧йош

Borrowed from Serbo-Croatian дућанџија／dućandžija + -ош (-oš).

bor+

дућанџија//dućandžija

Coordinate term: дутяндїйошка f (dutjandjijoška)


ладьобудователь

head

ладьобудователь (ladʹobudovatelʹ) m pers

ла‧дьо‧бу‧до‧ва‧тель

From ладя (ladja) + -о- (-o-) + будователь (budovatelʹ).


пчола

head

пчола (pčola) f (diminutive пчолка, related adjective пчолов)

pčola (romanization)
пчолка (diminutive)
пчолов (adjective)
пчола (nominative singular)
пчоли (nominative plural)
пчоли (genitive singular)
пчолох (genitive plural)
пчоли (dative singular)
пчолом (dative plural)
пчолу (accusative singular)
пчоли (accusative plural)
пчолу (instrumental singular)
пчолами (instrumental plural)
пчоли (locative singular)
пчолох (locative plural)
пчоло (singular vocative)
пчоли (plural vocative)

Inherited from Old Slovak pčola, from Proto-Slavic *bьčela. Cognates include Carpathian Rusyn пчола́ (pčolá) and Slovak včela.


щитни

щитни (ščitni)

Inherited from Old Slovak štítny. By surface analysis, щит (ščit) + -ни (-ni).


баршонь

head

баршонь (baršonʹ) m inan (related adjective баршоньови)

baršonʹ (romanization)
баршоньови (adjective)

Borrowed from Hungarian bársony, from Turkic. Cognate with Serbo-Croatian баршун／baršun.

cog

баршун//baršun


дутян

head

дутян (dutjan) m inan (diminutive дутянчик or дутянчок, related adjective дутянски)

dutjan (romanization)
дутянчик (diminutive)
дутянчок (diminutive)
дутянски (adjective)
дутян (nominative singular)
дутяни (nominative plural)
дутяна (genitive singular)
дутянох (genitive plural)
дутяну (dative singular)
дутяном (dative plural)
дутян (accusative singular)
дутяни (accusative plural)
дутяном (instrumental singular)
дутянами (instrumental plural)
дутянє (locative singular)
дутянох (locative plural)
дутяну (singular vocative)
дутяни (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian дућан／dućan, from Ottoman Turkish دكان (dükkân), from Arabic دُكَّان (dukkān).

bor+

дућан//dućan


цукер

head

цукер (cuker) m inan (related adjective цукров)

cuker (romanization)
цукров (adjective)
цукер (nominative singular)
цукри (nominative plural)
цукру (genitive singular)
цукрох (genitive plural)
цукру (dative singular)
цукром (dative plural)
цукер (accusative singular)
цукри (accusative plural)
цукром (instrumental singular)
цукрами (instrumental plural)
цукру (locative singular)
цукрох (locative plural)
цукру (singular vocative)
цукри (plural vocative)

Inherited from Old Slovak cuker, cukor, from Middle High German zucker. Cognate with Carpathian Rusyn цу́кор (cúkor) and Slovak cukor.


звичайни

найзвичайнєйши

звичайни (zvičajni) (comparative звичайнєйши, superlative найзвичайнєйши)

zvičajni (romanization)
звичайнєйши (comparative)
найзвичайнєйши (superlative)

Inherited from Old Slovak zvyčajný. By surface analysis, звичай (zvičaj) + -ни (-ni).


юлий

head

юлий (julij) m inan (related adjective юлийски)

julij (romanization)
юлийски (adjective)


щитоношач

щитоношач (ščitonošač) m pers

rsk-noun

щитоношач (ščitonošač) m pers

[ʃt͡ʃitɔˈnɔʃat͡ʃ]

щи‧то‧но‧шач

From щит (ščit) + -о- (-o-) + ношиц (nošic) + -ач (-ač). Calque of Serbo-Croatian штитоноша／štitonoša.

clq

штитоноша//štitonoša


варощань

varoščanʹ (romanization)
варощань (nominative singular)
варощанї (nominative plural)
варощаня (genitive singular)
варощаньох (genitive plural)
варощаньови (dative singular)
варощаньом (dative plural)
варощаня (accusative singular)
варощаньох (accusative plural)
варощаньом (instrumental singular)
варощанями (instrumental plural)
варощанє (locative singular)
варощаньох (locative plural)
варощань (singular vocative)
варощанї (plural vocative)

Coordinate term: варощанка f (varoščanka)


ладьобудовательство

head

ладьобудовательство (ladʹobudovatelʹstvo) n

ла‧дьо‧бу‧до‧ва‧тель‧ство

From ладя (ladja) + -о- (-o-) + будовательство (budovatelʹstvo) or ладьобудователь (ladʹobudovatelʹ) + -ство (-stvo).

af

будовательство

ладьобудователь

en-ладьобудовательство-rsk-noun-y-bI4aXd


ладьобудовня

ла‧дьо‧бу‧дов‧ня

From ладя (ladja) + -о- (-o-) + будовня (budovnja).


ладьовласнїк

ла‧дьо‧влас‧нїк

ладя (ladja) + -о- (-o-) + власнїк (vlasnjik)


туньосц

tunʹosc (romanization)
туньосц (nominative singular)
туньосци (genitive singular)
туньосци (dative singular)
туньосц (accusative singular)
туньосцу (instrumental singular)
туньосци (locative singular)
туньосц (singular vocative)
туньосци (singular vocative)

rsk-decl-noun-table

туньосц / туньосци


ладьобудовалїще

head

ладьобудовалїще (ladʹobudovaljišče) n

rsk-noun

ладьобудовалїще (ladʹobudovaljišče) n

ла‧дьо‧бу‧до‧ва‧лї‧ще

From ладя (ladja) + -о- (-o-) + будовалїще (budovaljišče).


щитни шлїжнїк

Literally, “shield gland”. Calque of Serbo-Croatian штитна жлезда／štitna žlezda, itself a calque of German Schilddrüse.

clq

штитна жлезда//štitna žlezda


щициц

head

щициц (ščicic) impf (perfective защициц)

ščicic (romanization)
защициц (perfective)

Inherited from Old Slovak štítiť, from Proto-Slavic *ščititi. By surface analysis, щит (ščit) + -иц (-ic).


буржоазия

head

буржоазия (buržoazija) f (related adjective буржоазки)

buržoazija (romanization)
буржоазки (adjective)

бур‧жо‧а‧зия

Borrowed from Serbo-Croatian буржоазија／buržoazija, from French bourgeoisie.

bor+

буржоазија//buržoazija


желєнява

head

желєнява (željenjava) f (related adjective желєнявови)

željenjava (romanization)
желєнявови (adjective)
желєнява (nominative singular)
желєняви (genitive singular)
желєняви (dative singular)
желєняву (accusative singular)
желєняву (instrumental singular)
желєняви (locative singular)
желєняво (singular vocative)


желєни

желєни (željeni) (comparative желєнши, superlative найжелєнши)

željeni (romanization)
желєнши (comparative)
найжелєнши (superlative)

Inherited from Old Slovak zelený, from Proto-Slavic *zelenъ.

желєна трава


троугелнїк

троугелнїк (trouhelnjik) m inan (related adjective троуглови)

trouhelnjik (romanization)
троуглови (adjective)

тро‧угел‧нїк

From тро- (tro-) + угел (uhel) + -нїк (-njik). Compare Czech trojúhelník, Russian треуго́льник (treugólʹnik), Serbo-Croatian троугаоник／trougaonik and Slovak trojuholník.

cog

треуго́льник


злодїй

head

злодїй (zlodjij) m pers (related adjective злодїйски)

zlodjij (romanization)
злодїйски (adjective)

Inherited from Old Slovak zlodej, from Proto-Slavic *zъlodějь. By surface analysis, зли (zli) + -о- (-o-) + дїя (djija).


фляша

fljaša (romanization)
фляшка (diminutive)
фляша (nominative singular)
фляши (nominative plural)
фляши (genitive singular)
фляшох (genitive plural)
фляши (dative singular)
фляшом (dative plural)
фляшу (accusative singular)
фляши (accusative plural)
фляшу (instrumental singular)
фляшами (instrumental plural)
фляши (locative singular)
фляшох (locative plural)
фляшо (singular vocative)
фляши (plural vocative)

Inherited from Old Slovak fľaša, from Early New High German Flasche. Cognate with Slovak fľaša.


пасуля

head

пасуля (pasulja) f (diminutive пасулька)

pasulja (romanization)
пасулька (diminutive)
пасуля (nominative singular)
пасулї (nominative plural)
пасулї (genitive singular)
пасульох (genitive plural)
пасулї (dative singular)
пасульом (dative plural)
пасулю (accusative singular)
пасулї (accusative plural)
пасулю (instrumental singular)
пасулями (instrumental plural)
пасулї (locative singular)
пасульох (locative plural)
пасульо (singular vocative)
пасулї (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian пасуљ／pasulj, from Greek φασόλι (fasóli, “bean”), from Ancient Greek φάσηλος (phásēlos, “kidney bean”).


фляшочка

head

фляшочка (fljašočka) f

rsk-noun

фляшочка (fljašočka) f

fljašočka (romanization)
фляшочка (nominative singular)
фляшочки (nominative plural)
фляшочки (genitive singular)
фляшочкох (genitive plural)
фляшочки (dative singular)
фляшочком (dative plural)
фляшочку (accusative singular)
фляшочки (accusative plural)
фляшочку (instrumental singular)
фляшочками (instrumental plural)
фляшочки (locative singular)
фляшочкох (locative plural)
фляшочко (singular vocative)
фляшочки (plural vocative)

Inherited from Old Slovak fľašečka. By surface analysis, фляшка (fljaška) + -ка (-ka).

surf

diminutive of фляша (fljaša): small bottle, vial


фляшка

head

фляшка (fljaška) f (diminutive фляшочка)

fljaška (romanization)
фляшочка (diminutive)
фляшка (nominative singular)
фляшки (nominative plural)
фляшки (genitive singular)
фляшкох (genitive plural)
фляшки (dative singular)
фляшком (dative plural)
фляшку (accusative singular)
фляшки (accusative plural)
фляшку (instrumental singular)
фляшками (instrumental plural)
фляшки (locative singular)
фляшкох (locative plural)
фляшко (singular vocative)
фляшки (plural vocative)

Inherited from Old Slovak fľaška. By surface analysis, фляша (fljaša) + -ка (-ka). Cognate with Slovak fľaška.


овоц

head

овоц (ovoc) f (related adjective овоцов or овоцни)

ovoc (romanization)
овоцов (adjective)
овоцни (adjective)
овоц (nominative singular)
овоци (nominative plural)
овоци (genitive singular)
овоцох (genitive plural)
овоци (dative singular)
овоцом (dative plural)
овоц (accusative singular)
овоци (accusative plural)
овоцу (instrumental singular)
овоцами (instrumental plural)
овоци (locative singular)
овоцох (locative plural)
овоц (singular vocative)
овоци (singular vocative)
овоци (plural vocative)

rsk-decl-noun-table

овоц / овоци

Inherited from Old Slovak ovoc, ultimately from Proto-Slavic *ovoťe. Cognate with Slovak ovocie.


помаранчецови

head

помаранчецови (pomarančecovi)

rsk-adj

помаранчецови (pomarančecovi) (not comparable)

по‧ма‧ран‧че‧цо‧ви

From помаранче (pomaranče) + -ови (-ovi).

помаранчецови:


вецей

Inherited from Old Slovak viecej, from Proto-Slavic *vęťьjь. Cognate with Polish więcej and Slovak viac, viacej. Doublet of векши (vekši).

вецей-менєй

comparative degree of вельо (velʹo): more

(in negative clauses) any more, any longer


помаранчецов

head

помаранчецов (pomarančecov)

rsk-adj

помаранчецов (pomarančecov) (not comparable)

по‧ма‧ран‧че‧цов

помаранчецов сок

(relational) orange (relating to oranges; made of oranges)


вецейязикови

вецейязикови (vecejjazikovi) (not comparable)

ве‧цей‧язи‧ко‧ви

From вецей- (vecej-) + язик (jazik) + -ови (-ovi).


вецейязични

rsk-adj

вецейязични (vecejjazični) (not comparable)

ве‧цей‧язич‧ни

From вецей- (vecej-) + язик (jazik) + -ни (-ni). Cognate with Slovak viacjazyčný.


помаранче

head

помаранчецов

помаранче (pomaranče) n (related adjective помаранчецов)

rsk-noun

помаранчецов

pomaranče (romanization)
помаранчецов (adjective)

по‧ма‧ран‧че

Inherited from Old Slovak pomaranč, from German Pomeranze. Alternative form influenced by Serbo-Croatian поморанџа／pomorandža. Cognate with Slovak pomaranč.


вецейфарбови

rsk-adj

вецейфарбови (vecejfarbovi) (not comparable)

ве‧цей‧фар‧бо‧ви

From вецей- (vecej-) + фарба (farba) + -ови (-ovi). Compare Slovak viacfarebný.


вецей-

From вецей (vecej). Compare Slovak viac-.


вецейфайтови

rsk-adj

вецейфайтови (vecejfajtovi) (not comparable)

ве‧цей‧фай‧то‧ви

From вецей- (vecej-) + файта (fajta) + -ови (-ovi).


вецейповерхови

rsk-adj

вецейповерхови (vecejpoverxovi) (not comparable)

ве‧цей‧по‧вер‧хо‧ви

From вецей- (vecej-) + поверх (poverx) + -ови (-ovi).


вецейугелнїк

ве‧це‧йу‧гел‧нїк

From вецей- (vecej-) + угел (uhel) + -нїк (-njik). Compare Slovak mnohouholník.


чийшик

head

чийшик (čijšik) m

From чий (čij) + -ш (-š) + -ик (-ik). Compare Polish czyjś, Slovak čísi and Ukrainian чийсь (čyjsʹ).


нїчий

Inherited from Old Slovak ničí, from Proto-Slavic *ničьjь. Compare Polish niczyj and Slovak ničí.


угел

угел (uhel) m inan (related adjective углов)

Inherited from Old Slovak uhel, from Proto-Slavic *ǫgъlъ. Cognate with Czech úhel and Slovak uhol.


шрафциґер

Borrowed from Serbo-Croatian шрафцигер／šrafciger, a partial calque of German Schraubenzieher.

bor+

шрафцигер//šrafciger


шаркань

head

шаркань (šarkanʹ) m anim (related adjective шарканьов)

šarkanʹ (romanization)
шарканьов (adjective)

Borrowed from Hungarian sárkány, ultimately from Proto-Turkic *siāŕgan.


колєсо

колєсо (koljeso) n (diminutive колєско or колєчко)

koljeso (romanization)
колєско (diminutive)
колєчко (diminutive)

Inherited from Old Slovak koleso, derived from kolo, whence коло (kolo). Cognate with Czech and Slovak koleso, Russian and Ukrainian колесо (koleso).

колєсо историї

(figurative) wheel (recurring or cyclical course of events)


ґереґа

gerega (romanization)
ґереґа (nominative singular)
ґереґи (nominative plural)
ґереґи (genitive singular)
ґереґох (genitive plural)
ґереґи (dative singular)
ґереґом (dative plural)
ґереґу (accusative singular)
ґереґи (accusative plural)
ґереґу (instrumental singular)
ґереґами (instrumental plural)
ґереґи (locative singular)
ґереґох (locative plural)
ґереґо (singular vocative)
ґереґи (plural vocative)

Borrowed from Hungarian görögdinnye (literally “Greek melon”). Likely unrelated to Old Slovak gereg (“Greek merchant”).


-нїк

head

-нїк (-njik) m (feminine equivalent -нїца)

-njik (romanization)
equivalent -нїца (feminine)

Inherited from Old Slovak -ník, from Proto-Slavic *-ьnikъ.

suffix appended to nominal stems to create a masculine noun, usually denoting a professional, performer, adherent, place, object, tool or a feature


-нїца

Inherited from Old Slovak -nica, from Proto-Slavic *-ьnica.


маїца

majica (romanization)
маїчка (diminutive)
маїца (nominative singular)
маїци (nominative plural)
маїци (genitive singular)
маїцох (genitive plural)
маїци (dative singular)
маїцом (dative plural)
маїцу (accusative singular)
маїци (accusative plural)
маїцу (instrumental singular)
маїцами (instrumental plural)
маїци (locative singular)
маїцох (locative plural)
маїцо (singular vocative)
маїци (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian мајица／majica, ultimately from Latin macula.


нумернїк

From нумер (numer) + -нїк (-njik). Possibly a calque of Serbo-Croatian бројчаник／brojčanik. Compare also Slovak ciferník, all derived semantically from German Zifferblatt (literally “digit leaf”).

clq

бројчаник//brojčanik


зокна

zokna (romanization)
зокна (nominative singular)
зокни (nominative plural)
зокни (genitive singular)
зокнох (genitive plural)
зокни (dative singular)
зокном (dative plural)
зокну (accusative singular)
зокни (accusative plural)
зокну (instrumental singular)
зокнами (instrumental plural)
зокни (locative singular)
зокнох (locative plural)
зокно (singular vocative)
зокни (plural vocative)

Borrowed from regional Serbo-Croatian зокна／zokna, ultimately from Austrian German Socken, from Latin soccus. Cognate with Hungarian zokni and Serbo-Croatian сокна／sokna.


обєкт

head

обєкт (objekt) m inan (related adjective обєктов)

objekt (romanization)
обєктов (adjective)


орсаґ

орсаґ (orsag) m inan (related adjective орсацки)

orsag (romanization)
орсацки (adjective)

Borrowed from Hungarian ország, possibly via Serbo-Croatian орсаг／orsag.


файни

файни (fajni) (comparative файнєйши, superlative найфайнєйши)

fajni (romanization)
файнєйши (comparative)
найфайнєйши (superlative)

Inherited from Old Slovak fajný, from German fein + -ný. Cognates include Belarusian фа́йны (fájny), Polish fajny and Ukrainian фа́йний (fájnyj).


пенєжни

Inherited from Old Slovak penezný. By surface analysis, пенєж (penjež) + -ни (-ni).

surf

пенєжна кара


пенєж

head

пенєж (penjež) m inan (related adjective пенєжни)

penjež (romanization)
пенєжни (adjective)
пенєж (nominative singular)
пенєжи (nominative plural)
пенєжа (genitive singular)
пенєжох (genitive plural)
пенєжу (dative singular)
пенєжом (dative plural)
пенєж (accusative singular)
пенєжи (accusative plural)
пенєжом (instrumental singular)
пенєжми (instrumental plural)
пенєжу (locative singular)
пенєжох (locative plural)
пенєжу (singular vocative)
пенєжи (plural vocative)

Inherited from Old Slovak penez, from Proto-Slavic *pěnędzь, ultimately from Proto-Germanic *panningaz. Cognates include Carpathian Rusyn піняз (pinjaz), Czech peníz and Slovak peniaz.


пенєжи

пенєжи (penježi) m inan (diminutive пенєщок, augmentative пенєжиска, related adjective пенєжни)

penježi (romanization)
пенєщок (diminutive)
пенєжиска (augmentative)
пенєжни (adjective)
пенєжи (nominative plural)
пенєжох (genitive plural)
пенєжом (dative plural)
пенєжи (accusative plural)
пенєжми (instrumental plural)
пенєжох (locative plural)
пенєжи (plural vocative)

See the etymology of the corresponding lemma form. Cognate with Czech peníze, Polish pieniądze and Slovak peniaze.

nonlemma

мац пенєжи як плєви

to have a lot of money (literally, “to have money like chaff”)

буц при пенєжи

to have cash on oneself (literally, “to be by the money”)


пенєжи

nominative/accusative/vocative plural of пенєж (penjež)


углєнїк

head

углєнїк (uhljenjik) m inan (related adjective углєнїков)

uhljenjik (romanization)
углєнїков (adjective)

From углє (uhlje) + -нїк (-njik). Calque of Serbo-Croatian угљеник／ugljenik.


угльов моноксид

head

угльов моноксид (uhlʹov monoksid)

rsk-adj

угльов моноксид (uhlʹov monoksid) (not comparable)


угльов диоксид

head

угльов диоксид (uhlʹov dioksid)

rsk-adj

угльов диоксид (uhlʹov dioksid) (not comparable)


шолька

head

шолька (šolʹka) f (diminutive шолїчка or шольочка)

šolʹka (romanization)
шолїчка (diminutive)
шольочка (diminutive)
шолька (nominative singular)
шольки (nominative plural)
шольки (genitive singular)
шолькох (genitive plural)
шольки (dative singular)
шольком (dative plural)
шольку (accusative singular)
шольки (accusative plural)
шольку (instrumental singular)
шольками (instrumental plural)
шольки (locative singular)
шолькох (locative plural)
шолько (singular vocative)
шольки (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian шоља／šolja + -ка (-ka), from German Schale or a Bavarian variant *Schåle.

шолька за чай ― šolʹka za čaj ― teacup


угель

угель (uhelʹ) m inan (related adjective угльов)

Inherited from Old Slovak uheľ, from Proto-Slavic *ǫgľь.


муштерия

mušterija (romanization)
муштерия (nominative singular)
муштериї (nominative plural)
муштериї (genitive singular)
муштерийох (genitive plural)
муштериї (dative singular)
муштерийом (dative plural)
муштерию (accusative singular)
муштериї (accusative plural)
муштерию (instrumental singular)
муштериями (instrumental plural)
муштериї (locative singular)
муштерийох (locative plural)
муштерийо (singular vocative)
муштериї (plural vocative)

Borrowed from Serbo-Croatian муштерија／mušterija, from Ottoman Turkish مشتری (müşteri), from Arabic مُشْتَرِي (muštarī).

bor+

муштерија//mušterija


шольочка

head

шольочка (šolʹočka) f

rsk-noun

шольочка (šolʹočka) f

šolʹočka (romanization)
шольочка (nominative singular)
шольочки (nominative plural)
шольочки (genitive singular)
шольочкох (genitive plural)
шольочки (dative singular)
шольочком (dative plural)
шольочку (accusative singular)
шольочки (accusative plural)
шольочку (instrumental singular)
шольочками (instrumental plural)
шольочки (locative singular)
шольочкох (locative plural)
шольочко (singular vocative)
шольочки (plural vocative)

[ʃɔˈʎɔt͡ʃka]

diminutive of шолька (šolʹka): small cup


угльов

head

угльов (uhlʹov)


углє

углє (uhlje) m inan (related adjective угльов)

Inherited from Old Slovak uhlie, from Proto-Slavic *ǫgľь. Cognate with Slovak uhlie.


побрежйов

побрежйов (pobrežjov)

побрежйова держава


побрежє

побрежє (pobrežje) n (related adjective побрежйов or побрежни)

pobrežje (romanization)
побрежйов (adjective)
побрежни (adjective)

From по- (po-) + брег (breh) + -є (-je). Cognate with Slovak pobrežie.


шолїчка

шолїчка (šoljička) f

rsk-noun

шолїчка (šoljička) f

šoljička (romanization)
шолїчка (nominative singular)
шолїчки (nominative plural)
шолїчки (genitive singular)
шолїчкох (genitive plural)
шолїчки (dative singular)
шолїчком (dative plural)
шолїчку (accusative singular)
шолїчки (accusative plural)
шолїчку (instrumental singular)
шолїчками (instrumental plural)
шолїчки (locative singular)
шолїчкох (locative plural)
шолїчко (singular vocative)
шолїчки (plural vocative)

[ʃɔˈʎit͡ʃka]


угльоводонїк

[uɦʎɔvɔˈdɔɲik]

уг‧льо‧во‧до‧нїк

From углє (uhlje) + -о- (-o-) + вода (voda) + -о- (-o-) + -нїк (-njik). Calque of Serbo-Croatian угљоводоник／ugljovodonik.