taizemiešu valoda

taizemiešu valoda (nominative singular)
taizemiešu valodu (accusative singular)
taizemiešu valodas (genitive singular)
taizemiešu valodai (dative singular)
taizemiešu valodu (instrumental singular)
taizemiešu valodā (locative singular)
taizemiešu valoda (singular vocative)


vīķe

vīķe (nominative singular)
vīķes (nominative plural)
vīķi (accusative singular)
vīķes (accusative plural)
vīķes (genitive singular)
vīķu (genitive plural)
vīķei (dative singular)
vīķēm (dative plural)
vīķi (instrumental singular)
vīķēm (instrumental plural)
vīķē (locative singular)
vīķēs (locative plural)
vīķe (singular vocative)
vīķes (plural vocative)

vīķes dzīvo galvenokārt krasta tuvumā un pārtiek no piekrastes zooplanktona

bleaks live mainly near the coast and feed on coastal zooplancton

vīķes sālīt prata mūsu tālie senči jau tajos laikos, kad tikai iemācījās makšķerēt un uzzināja, kas ir sāls

our distant ancestors knew how to salt bleaks already in the old times, when they had just learned to fish and found out what salt was

Alburnus alburnus
Alburnus alburnus#Translingual

common bleak (small river fish of the family Cyprinidae, species Alburnus alburnus)


tajiešu valodu

accusative/instrumental singular of tajiešu valoda


tajiešiem

dative/instrumental singular of tajietis


tajieti

vocative/accusative/instrumental singular of tajietis

accusative/instrumental singular of tajiete


tajietes

inflection of tajiete:
genitive singular

inflection of tajiete:
nominative/vocative/accusative plural


eju

inflection of eja:
accusative/instrumental singular


taizemietēm

dative/instrumental plural of taizemiete


taizemiešiem

dative/instrumental plural of taizemietis


taizemietes

inflection of taizemiete:
genitive singular

inflection of taizemiete:
nominative/vocative/accusative plural


taizemieši

nominative/vocative plural of taizemietis


taizemieti

vocative/accusative/instrumental singular of taizemietis

accusative/instrumental singular of taizemiete


tajs

lv-noun

tajs m (1st declension, feminine form: tajiete)

tajiete (feminine)
tajs (nominative singular)
taji (nominative plural)
taju (accusative singular)
tajus (accusative plural)
taja (genitive singular)
taju (genitive plural)
tajam (dative singular)
tajiem (dative plural)
taju (instrumental singular)
tajiem (instrumental plural)
tajā (locative singular)
tajos (locative plural)
taj (singular vocative)
taji (plural vocative)

Borrowed from Thai ไทย (thai, “Thai”), made into a first-declension masculine noun.

aptuveni 55% Taizemes iedzīvotāju ir taji

approximately 55% of the inhabitants of Thailand are Thai

(rare, usually tajietis) (male) Thai; a man, a person belonging to the Thai people of Thailand

taju valoda

taju alfabēts

taju ēdiens

taju jaunais gads

(genitive plural) Thai; pertaining to Thailand, to the Thai people, or their language


tajiete

tajiete f (5th declension, masculine form: tajietis)

tajiete (canonical feminine)
tajs (canonical)
tajietis (masculine)
tajiete (nominative singular)
tajietes (nominative plural)
tajieti (accusative singular)
tajietes (accusative plural)
tajietes (genitive singular)
tajiešu (genitive plural)
tajietei (dative singular)
tajietēm (dative plural)
tajieti (instrumental singular)
tajietēm (instrumental plural)
tajietē (locative singular)
tajietēs (locative plural)
tajiete (singular vocative)
tajietes (plural vocative)

From tajs (“Thai”) + -iete (“fem.”), or tajietis (“Thai”) + -e (“fem”).

daudzas tajietes no saules tveras zem lietussargiem

many Thai women protect themselves from the sun with (lit. under) umbrellas

Papitchaya Wattanakrai ir tajiete, mācās 11. klasē, vēlas iemācīties latviešu valodu, kaut īsti vēl nezina, kur to pielietos

Papitchaya Wattanakrai is a Thai (girl), studies in the 11th grade, (and) wants to learn Latvian, although she doesn't really know where to use it

(female) Thai; a woman belonging to the Thai people of Thailand


tajiešu valoda

tajiešu valoda (nominative singular)
tajiešu valodu (accusative singular)
tajiešu valodas (genitive singular)
tajiešu valodai (dative singular)
tajiešu valodu (instrumental singular)
tajiešu valodā (locative singular)
tajiešu valoda (singular vocative)

Thai language (lit. language of the Thai)


tajietis

tajietis m (2nd declension, feminine form: tajiete)

tajiete (feminine)
tajietis (nominative singular)
tajieši (nominative plural)
tajieti (accusative singular)
tajiešus (accusative plural)
tajieša (genitive singular)
tajiešu (genitive plural)
tajietim (dative singular)
tajiešiem (dative plural)
tajieti (instrumental singular)
tajiešiem (instrumental plural)
tajietī (locative singular)
tajiešos (locative plural)
tajieti (singular vocative)
tajieši (plural vocative)

viņa ir dzimusi Singapūrā, viņas tēvs ir tajietis, bet māte ķīniete

she was born in Singapore, her father is Thai, and her mother Chinese

novembrī pilnmēness dienā tajieši svin skaistākos svētkus valstī

in November, in the day of the full moon, the Thai celebraite the most beautiful holiday of the country

(male) Thai; a man, a person belonging to the Thai people of Thailand

tajiešu valoda

tajiešu alfabēts

tajiešu virtuve

tajiešu bokss


ģermāniete

ģermāniete f (5th declension, masculine form: ģermānis)

ģermānis (masculine)
ģermāniete (nominative singular)
ģermānietes (nominative plural)
ģermānieti (accusative singular)
ģermānietes (accusative plural)
ģermānietes (genitive singular)
ģermāniešu (genitive plural)
ģermānietei (dative singular)
ģermānietēm (dative plural)
ģermānieti (instrumental singular)
ģermānietēm (instrumental plural)
ģermānietē (locative singular)
ģermānietēs (locative plural)
ģermāniete (singular vocative)
ģermānietes (plural vocative)

From ģermānis (“Germanic (man)”) + -iete.

viņa tēvs bija romietis, bet māte - blonda ģermāniete

his father was a Roman, and his mother - a blond German woman

(historical) (ancient) German woman; a female member of one of the ancient Germanic peoples of primitive Germania


taizemiete

taizemiete f (5th declension, masculine form: taizemietis)

taizemietis (masculine)
taizemiete (nominative singular)
taizemietes (nominative plural)
taizemieti (accusative singular)
taizemietes (accusative plural)
taizemietes (genitive singular)
taizemiešu (genitive plural)
taizemietei (dative singular)
taizemietēm (dative plural)
taizemieti (instrumental singular)
taizemietēm (instrumental plural)
taizemietē (locative singular)
taizemietēs (locative plural)
taizemiete (singular vocative)
taizemietes (plural vocative)

From Taizeme (“Thailand”) + -iete (with Taizeme from tajs (“Thai”) + zeme (“land”)), or from taizemietis (“Thai”) + -e (“fem.”).

īstas taizemietes, sertificētas speciālistes Austrumu medicīnā

true Thai women, certified specialists in Eastern medicine

taizemiete pabeidz mācību gadu Latvijas skolā

a Thai girl completed the school year in a school in Latviaia

taizemiete vēlas iepazīt Latviju


taizemietis

taizemietis m (2nd declension, feminine form: taizemiete)

taizemiete (feminine)
taizemietis (nominative singular)
taizemieši (nominative plural)
taizemieti (accusative singular)
taizemiešus (accusative plural)
taizemieša (genitive singular)
taizemiešu (genitive plural)
taizemietim (dative singular)
taizemiešiem (dative plural)
taizemieti (instrumental singular)
taizemiešiem (instrumental plural)
taizemietī (locative singular)
taizemiešos (locative plural)
taizemieti (singular vocative)
taizemieši (plural vocative)

From Taizeme (“Thailand”) + -ietis (with Taizeme from tajs (“Thai”) + zeme (“land”).

viņš ir īstais taizemietis

Liepājā strādā seši taizemieši

(male) Thai; a man, a person from Thailand

taizemiešu valoda

taizemiešu virtuve, ēdiens

taizemiešu tradīcijas

taizemiešu bokss

(genitive plural) pertaining to Thailand, to the Thai people, or their language


ģermānis

ģermānis m (2nd declension, feminine form: ģermāniete)

ģermāniete (feminine)
ģermānis (nominative singular)
ģermāņi (nominative plural)
ģermāni (accusative singular)
ģermāņus (accusative plural)
ģermāņa (genitive singular)
ģermāņu (genitive plural)
ģermānim (dative singular)
ģermāņiem (dative plural)
ģermāni (instrumental singular)
ģermāņiem (instrumental plural)
ģermānī (locative singular)
ģermāņos (locative plural)
ģermāni (singular vocative)
ģermāņi (plural vocative)

Via other European languages, ultimately borrowed from Latin Germānus, a term introduced by Julius Caesar from a Gaulish word for a group of tribes living in Northeastern Gaul (probably originally the name of one of these tribes). Of uncertain ultimate origin (possibly Celtic/Gaulish).

es esmu ģermānis

romieši ģermāņus pazina labi

the Romans knew the Germans (= Germanic people) well

ģermāņi ap 1. gadsimtu dzīvoja plašās teritorijās starp Reinu un Vislu no rietumiem uz austrumiem

the Germanic peoples around the 1st century (CE) lived over a wide terriotry between the Rhine and the Vistula from west to east

(historical) (ancient) German; a member of one of the ancient Germanic peoples of primitive Germania

ģermāņu valodas

ģermāņu mitoloģija

ģermāņu ciltis

(genitive plural) Germanic; pertaining to ancient Germans, their languages, and their modern descendants


nenākšanu

accusative/instrumental singular of nenākšana


neiešanu

accusative/instrumental singular of neiešana


došanu

accusative/instrumental singular of došana


nākšanu

accusative/instrumental singular of nākšana


nedošanu

accusative/instrumental singular of nedošana


sālīšanu

accusative/instrumental singular of sālīšana


nesālīšanu

accusative/instrumental singular of nesālīšana


iešana

iešana (nominative singular)
iešanu (accusative singular)
iešanas (genitive singular)
iešanai (dative singular)
iešanu (instrumental singular)
iešanā (locative singular)
iešana (singular vocative)


došana

došana (nominative singular)
došanu (accusative singular)
došanas (genitive singular)
došanai (dative singular)
došanu (instrumental singular)
došanā (locative singular)
došana (singular vocative)


nedošana

nedošana (nominative singular)
nedošanu (accusative singular)
nedošanas (genitive singular)
nedošanai (dative singular)
nedošanu (instrumental singular)
nedošanā (locative singular)
nedošana (singular vocative)


nenākšana

nenākšana (nominative singular)
nenākšanu (accusative singular)
nenākšanas (genitive singular)
nenākšanai (dative singular)
nenākšanu (instrumental singular)
nenākšanā (locative singular)
nenākšana (singular vocative)


neiešana

neiešana (nominative singular)
neiešanu (accusative singular)
neiešanas (genitive singular)
neiešanai (dative singular)
neiešanu (instrumental singular)
neiešanā (locative singular)
neiešana (singular vocative)


nākšana

nākšana (nominative singular)
nākšanu (accusative singular)
nākšanas (genitive singular)
nākšanai (dative singular)
nākšanu (instrumental singular)
nākšanā (locative singular)
nākšana (singular vocative)


sālīšana

sālīšana (nominative singular)
sālīšanu (accusative singular)
sālīšanas (genitive singular)
sālīšanai (dative singular)
sālīšanu (instrumental singular)
sālīšanā (locative singular)
sālīšana (singular vocative)


nesālīšana

nesālīšana (nominative singular)
nesālīšanu (accusative singular)
nesālīšanas (genitive singular)
nesālīšanai (dative singular)
nesālīšanu (instrumental singular)
nesālīšanā (locative singular)
nesālīšana (singular vocative)


draudzīgumu

accusative/instrumental singular of draudzīgums


draudzīgums

draudzīgums (nominative singular)
draudzīgumu (accusative singular)
draudzīguma (genitive singular)
draudzīgumam (dative singular)
draudzīgumu (instrumental singular)
draudzīgumā (locative singular)
draudzīgum (singular vocative)

From draudzīgs (“friendly”) + -ums (with draudzīgs from draugs (“friend”) + -īgs, with palatalization of g to dz).

zēnu draudzīgums

padoma draudzīgums

viņa sildās jaunajā draudzīguma elpā

she warmed up in a breath of new friendliness

friendliness (the quality of one who is friendly, with whom one has a friendship; something that expresses this quality)


aziātes

inflection of aziāte:
nominative/vocative/accusative plural


aziātu

inflection of aziāts:
accusative/instrumental singular


aziāti

accusative/instrumental singular of aziāte


eiropieši

nominative/vocative plural of eiropietis


eiropieti

vocative/accusative/instrumental singular of eiropietis

accusative/instrumental singular of eiropiete


eiropiešiem

dative/instrumental plural of eiropietis


indoeiropiešiem

dative/instrumental plural of indoeiropietis


indoeiropietēm

dative/instrumental plural of indoeiropiete


indoeiropieši

nominative/vocative plural of indoeiropietis


indoeiropietes

inflection of indoeiropiete:
genitive singular

inflection of indoeiropiete:
nominative/vocative/accusative plural


eiropietes

inflection of eiropiete:
genitive singular

inflection of eiropiete:
nominative/vocative/accusative plural


indoeiropieti

vocative/accusative/instrumental singular of indoeiropietis

accusative/instrumental singular of indoeiropiete


eiro

Adapted from euro (a reduced form of Europe), the winner of a contest open to the general public to propose names for the new European currency, with the initial eu replaced with ei, following the pattern of Europe : Eiropa.

pieci eiro

grāmata maksā piecus eiro

eiro kurss

eiro ieviešana Latvijā

euro (name of the monetary units of the European Monetary Union or Eurozone within the European Union; symbol: €)


aziāts

aziāts m (1st declension, feminine form: aziāte)

aziāte (feminine)
aziāts (nominative singular)
aziāti (nominative plural)
aziātu (accusative singular)
aziātus (accusative plural)
aziāta (genitive singular)
aziātu (genitive plural)
aziātam (dative singular)
aziātiem (dative plural)
aziātu (instrumental singular)
aziātiem (instrumental plural)
aziātā (locative singular)
aziātos (locative plural)
aziāt (singular vocative)
aziāti (plural vocative)

Probably borrowed from German Asiate (“Asian”).

es neesmu aziāts

aziāti Latvijā

an Asian man, a man born in Asia or of Asian descent

aziātu izcelsmes amerikānis

aziātu sporta veids

aziātu meitene

(genitive plural) Asian; pertaining to Asia and its peoples


eiropiete

eiropiete f (5th declension, masculine form: eiropietis)

eiropietis (masculine)
eiropiete (nominative singular)
eiropietes (nominative plural)
eiropieti (accusative singular)
eiropietes (accusative plural)
eiropietes (genitive singular)
eiropiešu (genitive plural)
eiropietei (dative singular)
eiropietēm (dative plural)
eiropieti (instrumental singular)
eiropietēm (instrumental plural)
eiropietē (locative singular)
eiropietēs (locative plural)
eiropiete (singular vocative)
eiropietes (plural vocative)

From eiropietis (“European (man)”) + -e (“fem.”).

suffix

Sandra Kalniete saņem zelta medaļu kā izcila eiropiete

Sandra Kalniete received a gold medal as an eminent European woman

man ir eiropietes mentalitāte

I have the mentality of a European woman

a European woman, a woman from Europe or of European descent


eiropietis

lv-noun

eiropietis m (2nd declension, feminine form: eiropiete)

eiropiete (feminine)
eiropietis (nominative singular)
eiropieši (nominative plural)
eiropieti (accusative singular)
eiropiešus (accusative plural)
eiropieša (genitive singular)
eiropiešu (genitive plural)
eiropietim (dative singular)
eiropiešiem (dative plural)
eiropieti (instrumental singular)
eiropiešiem (instrumental plural)
eiropietī (locative singular)
eiropiešos (locative plural)
eiropieti (singular vocative)
eiropieši (plural vocative)

eiropietis ir persona, kas dzīvo Eiropā

a European is a person who lives in Europe

eiropieši ir pasaulē lielākie smēķētāji un dzērāji

Europeans are the biggest smokers and drinkers in the world

a European man, a man, person from Europe or of European descent

eiropiešu valodas

eiropiešu filosofija

viduslaiku eiropiešu karavīru kostīmi

(genitive plural) European; pertaining to Europe and its peoples


indoeiropiete

indoeiropiete f (5th declension, masculine form: indoeiropietis)

indoeiropietis (masculine)
indoeiropiete (nominative singular)
indoeiropietes (nominative plural)
indoeiropieti (accusative singular)
indoeiropietes (accusative plural)
indoeiropietes (genitive singular)
indoeiropiešu (genitive plural)
indoeiropietei (dative singular)
indoeiropietēm (dative plural)
indoeiropieti (instrumental singular)
indoeiropietēm (instrumental plural)
indoeiropietē (locative singular)
indoeiropietēs (locative plural)
indoeiropiete (singular vocative)
indoeiropietes (plural vocative)

From indoeiropietis (“Indo-European (man)”) + -e (“fem.”).

suffix

somietes, igaunietes un ungārietes nav indoeiropietes

Finish, Estonian and Hungarian women are not Indo-European women

an Indo-European woman, a female member of the ancient Indo-European people or one of their descendants


indoeiropietis

lv-noun

indoeiropietis m (2nd declension, feminine form: indoeiropiete)

indoeiropiete (feminine)
indoeiropietis (nominative singular)
indoeiropieši (nominative plural)
indoeiropieti (accusative singular)
indoeiropiešus (accusative plural)
indoeiropieša (genitive singular)
indoeiropiešu (genitive plural)
indoeiropietim (dative singular)
indoeiropiešiem (dative plural)
indoeiropieti (instrumental singular)
indoeiropiešiem (instrumental plural)
indoeiropietī (locative singular)
indoeiropiešos (locative plural)
indoeiropieti (singular vocative)
indoeiropieši (plural vocative)

From Indija (“India”) + eiropietis (“European”) (indo- is a nationality prefix corresponding to India), following the pattern of other similar formations in other European languages (cf. German Indoeuropäer, Russian индоевропе́ец (indojevropéjec), all tracing back to Sir Thomas Young's original English 1813 coinage Indo-European).

cog

индоевропе́ец

indoeiropieši Latvijā

šo vārdu indoeiropieši ir aizņēmuši no semītiem

this word the Indo-Europenas took from the Semites

albāniski normāls indoeiropietis neko nevar saprast

a normal Indo-European cannot understand anything in Albanian

(male) Indo-European (a member of the presumed Indo-European people; one of their present-day descendants)

indoeiropiešu valodas

indoeiropiešu valodu saime

indoeiropiešu pirmvaloda

indoeiropiešu valodniecība

indoeiropiešu tautas

indoeiropiešu reliģija

indoeiropiešu mitoloģija

indoeiropiešu kultūra

(genitive plural) Indo-European; pertaining to the Indo-Europeans and their language; pertaining to the present-day peoples and languages descended from Proto-Indo-European


aziāte

lv-noun

aziāte f (5th declension, masculine form: aziāts)

aziāts (masculine)
aziāte (nominative singular)
aziātes (nominative plural)
aziāti (accusative singular)
aziātes (accusative plural)
aziātes (genitive singular)
aziāšu (genitive plural)
aziātei (dative singular)
aziātēm (dative plural)
aziāti (instrumental singular)
aziātēm (instrumental plural)
aziātē (locative singular)
aziātēs (locative plural)
aziāte (singular vocative)
aziātes (plural vocative)

From aziāts (“Asian (man)”) + -e (“fem.”).

es esmu aziāte

seksīga aziāte

an Asian woman, a woman from Asia or of Asian descent


mongoļu valodu

accusative/instrumental singular of mongoļu valoda


mongolieti

accusative/instrumental singular of mongoliete


mongolietes

inflection of mongoliete:
genitive singular

inflection of mongoliete:
nominative/vocative/accusative plural


mongolietēm

dative/instrumental plural of mongoliete


mongoļu valoda

mongoļu valoda (nominative singular)
mongoļu valodu (accusative singular)
mongoļu valodas (genitive singular)
mongoļu valodai (dative singular)
mongoļu valodu (instrumental singular)
mongoļu valodā (locative singular)
mongoļu valoda (singular vocative)

Mongol language (lit. language of the Mongols)


mongolis

mongolis m (2nd declension, feminine form: mongoliete)

mongoliete (feminine)
mongolis (nominative singular)
mongoļi (nominative plural)
mongoli (accusative singular)
mongoļus (accusative plural)
mongoļa (genitive singular)
mongoļu (genitive plural)
mongolim (dative singular)
mongoļiem (dative plural)
mongoli (instrumental singular)
mongoļiem (instrumental plural)
mongolī (locative singular)
mongoļos (locative plural)
mongoli (singular vocative)
mongoļi (plural vocative)

Via other European languages, ultimately borrowed from Mongolian монгол (mongol, “Mongol”), made into a masculine 2nd-declension noun (ending -is).

mongolis Batbajaru atzīst: viņa zeme ir Latvija, tur, kur ir viņa ģimene

the Mongolian Batbajaru admits: his country is Latvia, there, where his family is

(male) Mongol, Mongolian (a man, person from Mongolia or of Mongolian descent)

Ķīnas mongoļi

mongoļu zemes vēsture ir ļoti sena, tā ietver gan Čingishana karagājienus, gan drūmos gadsimtus mandžūru jūgā

the history of the Mongol land is very old, it includes both Gengis Khan's crusades and the gloomy centuries under the Manchurian yoke

(male) Mongol (a member of one of the Mongol ethnic groups, in Mongolia and elsewhere)

mongoļu valoda

mongoļu sakāmvārds

mongoļu impērija

(genitive plural): Mongol, Mongolian; pertaining to Mongolia or to Mongol people


strādīgumu

accusative/instrumental singular of strādīgums


strādīgums

strādīgums (nominative singular)
strādīgumu (accusative singular)
strādīguma (genitive singular)
strādīgumam (dative singular)
strādīgumu (instrumental singular)
strādīgumā (locative singular)
strādīgum (singular vocative)

From strādīgs (“hard-working, industrious”) + -ums (with strādīgs from strād(āt) (“to work”) + -īgs).

suffix

Krišam piemīt vadītāja un organizatora talants kopā ar apskaužamu strādīgumu

Krišs had the talent of a manager and organizer together with an enviable diligence

jaunais autors nepaļaujas tikai uz “dievišķo inspirāciju”, bet labi apzinās, ka dzejā ir nepieciešams tas pats prozaiskais strādīgums

the new author does nout rely only on “divine inspiration,” but is well aware that in poetry that very prosaic diligence, industriousness is necessary

industriousness, diligence (the quality of one who is hard-working, industrious, diligent)


mongoliete

lv-noun

mongoliete f (5th declension, masculine form: ķīnietis)

ķīnietis (masculine)
mongoliete (nominative singular)
mongolietes (nominative plural)
mongolieti (accusative singular)
mongolietes (accusative plural)
mongolietes (genitive singular)
mongoliešu (genitive plural)
mongolietei (dative singular)
mongolietēm (dative plural)
mongolieti (instrumental singular)
mongolietēm (instrumental plural)
mongolietē (locative singular)
mongolietēs (locative plural)
mongoliete (singular vocative)
mongolietes (plural vocative)

Grigorjevu uzvarējusī mongoliete tiek pie bronzas brīvajā cīņā

the Mongolian woman who defeated Grigorjeva

a Mongol or Mongolian woman, a woman from Mongolia or of Mongolian descent


nestrādāšanu

accusative/instrumental singular of nestrādāšana


nezaudēšanu

accusative/instrumental singular of nezaudēšana


nedrīkstēšanu

accusative/instrumental singular of nedrīkstēšana


drīkstēšanu

accusative/instrumental singular of drīkstēšana


zaudēšanu

accusative/instrumental singular of zaudēšana


sīrietes

inflection of sīriete:
genitive singular

inflection of sīriete:
nominative/vocative/accusative plural


sīrieti

vocative/accusative/instrumental singular of sīrietis

accusative/instrumental singular of sīriete


drīkstēšana

drīkstēšana (nominative singular)
drīkstēšanu (accusative singular)
drīkstēšanas (genitive singular)
drīkstēšanai (dative singular)
drīkstēšanu (instrumental singular)
drīkstēšanā (locative singular)
drīkstēšana (singular vocative)

From drīkstē(t) (“to be allowed to, to dare”) + -šana.

suffix

being allowed to, daring; verbal noun of drīkstēt


zaudēšana

zaudēšana (nominative singular)
zaudēšanu (accusative singular)
zaudēšanas (genitive singular)
zaudēšanai (dative singular)
zaudēšanu (instrumental singular)
zaudēšanā (locative singular)
zaudēšana (singular vocative)


strādāšana

strādāšana (nominative singular)
strādāšanu (accusative singular)
strādāšanas (genitive singular)
strādāšanai (dative singular)
strādāšanu (instrumental singular)
strādāšanā (locative singular)
strādāšana (singular vocative)


nezaudēšana

nezaudēšana (nominative singular)
nezaudēšanu (accusative singular)
nezaudēšanas (genitive singular)
nezaudēšanai (dative singular)
nezaudēšanu (instrumental singular)
nezaudēšanā (locative singular)
nezaudēšana (singular vocative)

From nezaudē(t) (“to not lose”) + -šana.


strādāšanu

accusative/instrumental singular of strādāšana


nedrīkstēšana

nedrīkstēšana (nominative singular)
nedrīkstēšanu (accusative singular)
nedrīkstēšanas (genitive singular)
nedrīkstēšanai (dative singular)
nedrīkstēšanu (instrumental singular)
nedrīkstēšanā (locative singular)
nedrīkstēšana (singular vocative)

From nedrīkstē(t) (“to not be allowed to, to not dare”) + -šana.

not being allowed to, not daring; verbal noun of nedrīkstēt


sīriete

lv-noun

sīriete f (5th declension, masculine form: sīrietis)

sīrietis (masculine)
sīriete (nominative singular)
sīrietes (nominative plural)
sīrieti (accusative singular)
sīrietes (accusative plural)
sīrietes (genitive singular)
sīriešu (genitive plural)
sīrietei (dative singular)
sīrietēm (dative plural)
sīrieti (instrumental singular)
sīrietēm (instrumental plural)
sīrietē (locative singular)
sīrietēs (locative plural)
sīriete (singular vocative)
sīrietes (plural vocative)

šī sīriete zināja par Jēzu, par jūdu reliģiju un pat zināja par Dāvidu, jūdu seno ķēniņu

this Syrian woman knew about Jesus, about the Jewish religion and even knew about David, the ancient king of the Jews

a (female) Syrian, a woman from Syria or of Syrian descent


sīrietis

sīrietis m (2nd declension, feminine form: sīriete)

sīriete (feminine)
sīrietis (nominative singular)
sīrieši (nominative plural)
sīrieti (accusative singular)
sīriešus (accusative plural)
sīrieša (genitive singular)
sīriešu (genitive plural)
sīrietim (dative singular)
sīriešiem (dative plural)
sīrieti (instrumental singular)
sīriešiem (instrumental plural)
sīrietī (locative singular)
sīriešos (locative plural)
sīrieti (singular vocative)
sīrieši (plural vocative)

bēglis sīrietis slavē latviešus, apbrīno Latvijas valdību

a Syrian refugee praised Latvians (and) admired the Latvian government

gladiatoru cietumā dzīvoja visdažādāko tautību pārstāvji: trāķieši, sīrieši, maķedonieši

in the gladiator prison there lived members of a wide range of ethnicities: Thracians, Syrians, Macedonians

a Syrian, a Syrian man, a man from Syria or of Syrian descent

sīriešu mitoloģija

(genitive plural) Syrian, pertaining to Syria and its people


nestrādāšana

nestrādāšana (nominative singular)
nestrādāšanu (accusative singular)
nestrādāšanas (genitive singular)
nestrādāšanai (dative singular)
nestrādāšanu (instrumental singular)
nestrādāšanā (locative singular)
nestrādāšana (singular vocative)

From nestrādā(t) (“to not work”) + -šana.


pūte

pūte (nominative singular)
pūtes (nominative plural)
pūti (accusative singular)
pūtes (accusative plural)
pūtes (genitive singular)
pūšu (genitive plural)
pūtei (dative singular)
pūtēm (dative plural)
pūti (instrumental singular)
pūtēm (instrumental plural)
pūtē (locative singular)
pūtēs (locative plural)
pūte (singular vocative)
pūtes (plural vocative)

Although Karulis does not list this word, it is very likely cognate with pūst (“to blow, inflate”) or pūt (“to rot”) from Proto-Indo-European *pū- (“to rot, swell, become bloated”).
-pūte would be the standard way of nominalizing the verb pūst (from its past stem pūtu) for neologism coining purposes, cf., gaispūte – standard term for an industrial blower. The past stem of pūt is puvu hence puve referring to various types of plant diseases.


tirdzinieci

accusative/instrumental singular of tirdziniece


tirdzinieces

inflection of tirdziniece:
genitive singular

inflection of tirdziniece:
nominative/vocative/accusative plural


tirdziniecēm

dative/instrumental plural of tirdziniece


tirdzinieki

nominative/vocative plural of tirdzinieks


tirdziniekiem

dative/instrumental plural of tirdzinieks


tirdzinieku

inflection of tirdzinieks:
accusative/instrumental singular

inflection of tirdzinieks:
genitive plural


tirgotavu

inflection of tirgotava:
accusative/instrumental singular

inflection of tirgotava:
genitive plural


tirgotavas

inflection of tirgotava:
genitive singular

inflection of tirgotava:
nominative/vocative/accusative plural


tirdziniece

lv-noun

tirdziniece f (5th declension, masculine form: tirdzinieks)

tirdzinieks (masculine)
tirdziniece (nominative singular)
tirdzinieces (nominative plural)
tirdzinieci (accusative singular)
tirdzinieces (accusative plural)
tirdzinieces (genitive singular)
tirdzinieču (genitive plural)
tirdziniecei (dative singular)
tirdziniecēm (dative plural)
tirdzinieci (instrumental singular)
tirdziniecēm (instrumental plural)
tirdziniecē (locative singular)
tirdziniecēs (locative plural)
tirdziniece (singular vocative)
tirdzinieces (plural vocative)

From tirg(us) (“market”) + -iniece, or from tirdzinieks (“merchant”) + -e (“fem.”).

tirdziniece Ruta Paņkina atzīst, ka gaileņu šogad mežos maz

(female) dealer Ruta Paņkina admits that there are few chanterelle mushrooms in the forests this year

(female) merchant, dealer, trader (a woman who buys and sells in a marketplace)


tirdzinieks

tirdzinieks m (1st declension, feminine form: tirdziniece)

tirdziniece (feminine)
tirdzinieks (nominative singular)
tirdzinieki (nominative plural)
tirdzinieku (accusative singular)
tirdziniekus (accusative plural)
tirdzinieka (genitive singular)
tirdzinieku (genitive plural)
tirdziniekam (dative singular)
tirdziniekiem (dative plural)
tirdzinieku (instrumental singular)
tirdziniekiem (instrumental plural)
tirdziniekā (locative singular)
tirdziniekos (locative plural)
tirdziniek (singular vocative)
tirdzinieki (plural vocative)

From tirg(us) (“market”) + -inieks, with palatalization of g to dz.

tirdzinieku letes

pirms katriem lielākiem svētkiem Gulbenē no visām pasaules malām sabrauca tirdzinieki

before every major holiday merchants arrived to Gulbene from all over the world

trader, dealer, merchant (a person, a man who buys and sells in a marketplace)


tirgotava

tirgotava (nominative singular)
tirgotavas (nominative plural)
tirgotavu (accusative singular)
tirgotavas (accusative plural)
tirgotavas (genitive singular)
tirgotavu (genitive plural)
tirgotavai (dative singular)
tirgotavām (dative plural)
tirgotavu (instrumental singular)
tirgotavām (instrumental plural)
tirgotavā (locative singular)
tirgotavās (locative plural)
tirgotava (singular vocative)
tirgotavas (plural vocative)

From tirgot (“to sell, to vend”) + -ava.

tirgotavā taču katrs var ienākt bez aicināšanas

in a shop, however, everybody can come in without invitation

pilsētiņu vidū parasti cieti iesēdusies baznīca, blakus tai tirgus laukums un gar to krogi un lielākas tirgotavas

in the middle of the town stood a solid church, next to it the market square along which (there were) pubs and big shops

shop, store (space, room, building where something is sold)


bremze

bremze (nominative singular)
bremzes (nominative plural)
bremzi (accusative singular)
bremzes (accusative plural)
bremzes (genitive singular)
bremžu (genitive plural)
bremzei (dative singular)
bremzēm (dative plural)
bremzi (instrumental singular)
bremzēm (instrumental plural)
bremzē (locative singular)
bremzēs (locative plural)
bremze (singular vocative)
bremzes (plural vocative)

brake (device for controlling the speed of a vehicle)


grūsnību

accusative/instrumental singular of grūsnība


grūsnība

grūsnība (nominative singular)
grūsnību (accusative singular)
grūsnības (genitive singular)
grūsnībai (dative singular)
grūsnību (instrumental singular)
grūsnībā (locative singular)
grūsnība (singular vocative)

From grūsns (“pregnant (of animals)”) + -ība.

govju grūsnība

ķēvju grūsnība

lopu grūsnība

grūsnības pazīmes

grūsnības iestāšanās

grūsnības periods

grūsnības ilgums

(of mammals) pregnancy (state of a (non-human) female mammal in which a new organism in developing inside the female's body; the corresponding period of time, from fertilization to birth)


tirgošanu

accusative/instrumental singular of tirgošana


netirgošanu

accusative/instrumental singular of netirgošana


augšanu

accusative/instrumental singular of augšana


neaugšanu

accusative/instrumental singular of neaugšana


neaugšana

neaugšana (nominative singular)
neaugšanu (accusative singular)
neaugšanas (genitive singular)
neaugšanai (dative singular)
neaugšanu (instrumental singular)
neaugšanā (locative singular)
neaugšana (singular vocative)


netirgošana

netirgošana (nominative singular)
netirgošanu (accusative singular)
netirgošanas (genitive singular)
netirgošanai (dative singular)
netirgošanu (instrumental singular)
netirgošanā (locative singular)
netirgošana (singular vocative)

From netirgo(t) (“to not sell, to not vend”) + -šana.

suffix

not selling, not vending; verbal noun of netirgot


tirgošana

tirgošana (nominative singular)
tirgošanu (accusative singular)
tirgošanas (genitive singular)
tirgošanai (dative singular)
tirgošanu (instrumental singular)
tirgošanā (locative singular)
tirgošana (singular vocative)

From tirgo(t) (“to sell, to vend”) + -šana.


augšana

augšana (nominative singular)
augšanu (accusative singular)
augšanas (genitive singular)
augšanai (dative singular)
augšanu (instrumental singular)
augšanā (locative singular)
augšana (singular vocative)

augšanas hormons

bērna attīstību un augšanu regulē daudzi savstarpēji saistīti faktori

many mutually interconnected factors regulate children's development and growth


tēvu zeme

tēvu zeme (nominative singular)
tēvu zemes (nominative plural)
tēvu zemi (accusative singular)
tēvu zemes (accusative plural)
tēvu zemes (genitive singular)
tēvu zemju (genitive plural)
tēvu zemei (dative singular)
tēvu zemēm (dative plural)
tēvu zemi (instrumental singular)
tēvu zemēm (instrumental plural)
tēvu zemē (locative singular)
tēvu zemēs (locative plural)
tēvu zeme (singular vocative)
tēvu zemes (plural vocative)


dzimtas

inflection of dzimta:
nominative/vocative/accusative plural


tēvija

tēvija (nominative singular)
tēvijas (nominative plural)
tēviju (accusative singular)
tēvijas (accusative plural)
tēvijas (genitive singular)
tēviju (genitive plural)
tēvijai (dative singular)
tēvijām (dative plural)
tēviju (instrumental singular)
tēvijām (instrumental plural)
tēvijā (locative singular)
tēvijās (locative plural)
tēvija (singular vocative)
tēvijas (plural vocative)

Coined by Atis Kronvalds in 1870, from tēvs (“father”) + -ija, in parallel with its synonym tēvzeme.

kas cilvēks ir bez dzimtene, bez tēvijas un mājām?

what is a person without a homeland, without a fatherland and a home?

es - ceļinieks bez tēvijas

I (am) a traveller without a home (lit. without a fatherland)

pienāca pavasaris... tīrumos nozuda sniegs, un pirmie gāju putni atgriezās savā ziemeļu tēvijā

spring has come... the snow has disappeared from the fields, and the first migratory birds have returned to their northern fatherland

fatherland, homeland (country or land seen as the land of one's ancestors)


dzimtu

inflection of dzimta:
accusative/instrumental singular


tēvzeme

tēvzeme (nominative singular)
tēvzemes (nominative plural)
tēvzemi (accusative singular)
tēvzemes (accusative plural)
tēvzemes (genitive singular)
tēvzemju (genitive plural)
tēvzemei (dative singular)
tēvzemēm (dative plural)
tēvzemi (instrumental singular)
tēvzemēm (instrumental plural)
tēvzemē (locative singular)
tēvzemēs (locative plural)
tēvzeme (singular vocative)
tēvzemes (plural vocative)

Coined by Atis Kronvalds in 1870, in parallel with its synonym tēvija, from tēvu (“father[gen.]”) + zeme (“land”), as a calque of German Vaterland.

tēvzemei un brīvībai

cik latviešu atgriezīsies tēvzemē no ārzemēm?

how many Latvians will return to (their) fatherland from abroad?

latviešu tautai Latvija ir tēvzeme, pasaulē vienīgā vieta, kur tā var īsti un pilnvērtīgi attīstīt savu valodu un kultūru

to the Latvian people, Latvia is the fatherland, the only place in the world, where they can really and fully develop their language and culture


utainību

accusative/instrumental singular of utainība


utainumu

accusative/instrumental singular of utainums


bārdaini

vocative/accusative/instrumental singular of bārdainis


dzimteni

accusative/instrumental singular of dzimtene


tēviju

inflection of tēvija:
accusative/instrumental singular


dzimtenes

inflection of dzimtene:
genitive singular

inflection of dzimtene:
nominative/vocative/accusative plural


tēvzemi

accusative/instrumental singular of tēvzeme


tēvijas

inflection of tēvija:
nominative/vocative/accusative plural


tēvzemes

inflection of tēvzeme:
genitive singular

inflection of tēvzeme:
nominative/vocative/accusative plural


tēvu zemi

accusative/instrumental singular of tēvu zeme


tēvu zemes

inflection of tēvu zeme:
genitive singular

inflection of tēvu zeme:
nominative/vocative/accusative plural


dzimtene

dzimtene (nominative singular)
dzimtenes (nominative plural)
dzimteni (accusative singular)
dzimtenes (accusative plural)
dzimtenes (genitive singular)
dzimteņu (genitive plural)
dzimtenei (dative singular)
dzimtenēm (dative plural)
dzimteni (instrumental singular)
dzimtenēm (instrumental plural)
dzimtenē (locative singular)
dzimtenēs (locative plural)
dzimtene (singular vocative)
dzimtenes (plural vocative)

dzimtenes mīlestība

atgriezties dzimtenē

cīnīties par dzimteni

krist par dzimteni

ilgas pēc dzimtenes

tā bija viena no tām neskaitāmām mūsu dzimtenes upītēm

that was one of our homeland's innumerable little rivers

viņš šai naktī sajuta, ka pasaule bez tās zemes, ko sauc par dzimteni, ir nenozīmīga un tukša

that night he felt that the world without this place called homeland is meaningless and empty

homeland, native country (the country or land where one was born, where one grew up)

Liena gāja no Irbēniem, kurus uzskatīja tikpat kā par savu dzimteni, atkal laukā

Liena left Irbēni, which she considered to be just like her home(land), yet again

home, homeland, home town, birthplace (place where one was born, where one grew up)

viņi dzēra kafiju un runāja par kafijas dzimteni Brazīliju

they drank coffee and talked about the homeland of coffee, Brazil

abinieku dzimtene ir tropi un subtropi

the homeland of amphibians is the tropics and subtropics

arktika ir negaidītu salnu, pēkšņu vētru, gaidītu lietu un sniega puteņu dzimtene

the Arctic is the homeland of unexpected frosts, sudden storms, and expected rain and snow blizzards

homeland, birthplace (the area where an animal or plant species originated or is frequently found)


ūsaini

vocative/accusative/instrumental singular of ūsainis


bārdainis

bārdainis (nominative singular)
bārdaiņi (nominative plural)
bārdaini (accusative singular)
bārdaiņus (accusative plural)
bārdaiņa (genitive singular)
bārdaiņu (genitive plural)
bārdainim (dative singular)
bārdaiņiem (dative plural)
bārdaini (instrumental singular)
bārdaiņiem (instrumental plural)
bārdainī (locative singular)
bārdaiņos (locative plural)
bārdaini (singular vocative)
bārdaiņi (plural vocative)

From the adjective bārdains (“bearded”) (itself from bārda (“beard”) + -ains), made into a masculine 2nd-conjugation noun (ending -is).

bārdaiņiem un ūsaiņiem gadās tā, ka ūsas tumšas, bet bārda gaiša, un otrādi

it happens to bearded men and mustached men that the mustache is dark while the beard is light, or vice-versa

bārdainis pasniedza roku

the bearded man stretched, offered (his) hand


utainums

utainums (nominative singular)
utainumu (accusative singular)
utainuma (genitive singular)
utainumam (dative singular)
utainumu (instrumental singular)
utainumā (locative singular)
utainum (singular vocative)

From utains (“lousy”) + -ums (with utains from uts (“louse”) + -ains).

matu utainums

hair lousiness (= degree of lice infestation)

drēbju utainums

clothes lousiness (= degree of lice infestation)

lousiness (the state of that which is infested with lice)


ūsainis

ūsainis (nominative singular)
ūsaiņi (nominative plural)
ūsaini (accusative singular)
ūsaiņus (accusative plural)
ūsaiņa (genitive singular)
ūsaiņu (genitive plural)
ūsainim (dative singular)
ūsaiņiem (dative plural)
ūsaini (instrumental singular)
ūsaiņiem (instrumental plural)
ūsainī (locative singular)
ūsaiņos (locative plural)
ūsaini (singular vocative)
ūsaiņi (plural vocative)

From the adjective ūsains (“mustached”) (itself from ūsa (“mustache”) + -ains), made into a masculine 2nd-conjugation noun (ending -is).

ūsainim bija švītīgs, pēc pēdējās modes šūts mētelis

the mustached man had a dandy, latest fashion coat

bārdaiņiem un ūsaiņiem gadās tā, ka ūsas tumšas, bet bārda gaiša, un otrādi'

man tuvumā stāvēja drukns pusmūža ūsainis

a sturdy middle-aged mustached man stood near me

Jānis ar spinigu pievārēja vēl lielāku ūsaini: no Daugavas izvilktais 172 cm garais sams svēris 35 kilogramus

with a spinning, Jānis overpowered an even bigger mustached one: a catfish from the Daugava (river), 172 cm long and weighing 35 kilograms

daudzu ūsaiņu sugu pārstāvji apmeklē ziedus un izēd auglenīcas un ptekšņlapas

many species of mustached ones (= beetles, especially longhorn beetles) look for flowers to eat (their) pistils and stamens

animal having whiskers, antennae or barbels


dzimta

dzimta (nominative singular)
dzimtas (nominative plural)
dzimtu (accusative singular)
dzimtas (accusative plural)
dzimtas (genitive singular)
dzimtu (genitive plural)
dzimtai (dative singular)
dzimtām (dative plural)
dzimtu (instrumental singular)
dzimtām (instrumental plural)
dzimtā (locative singular)
dzimtās (locative plural)
dzimta (singular vocative)
dzimtas (plural vocative)

From the same stem as dzimt (“to be born”) + -a.

dzimtas senči

cilvēku dzimta

people in general, humankind (lit. people's family, clan)

un dzimta dzemdē jaunu dzimtu, / arvienu augšup kāpdama, / un gadu simts dzen gadu simtu / uz priekšu vētras straujumā!

and kin gives birth to new kin, always ascending upwards, and century drives century / forward, with the speed of a storm!

family, kin, kin group, clan, kind (a group of people related by blood and descended from a single ancestor)

slims padēls nav skaista pameita, ko var ieprecināt augstdzimušā un bagātā dzimtā

a sick stepson is not a beautiful stepdaughter, who could be married into a well-born, rich family

viņa dzimta nebija liela; tā sastāvēja pavisam no trim dvēselēm... pats saimnieks Silmežs, viņa sieva un mājas saimniece Ilze un meita Trīne

his family, household was not big; it consisted of three souls in total... the farmer Silmežs, his wife Ilze, the lady of the house, and the daughter, Trīne

family (a few, usually two or three, generations of related people; parents and children)

pīļu dzimta

vilki, lapsas, polārlapsas un citi suņu dzimtas plēsoņas dzīvo apmēram 16 gadus

wolves, foxes, arctic foxes and other canid (Canidae, lit. dog family) predators live about 16 years

rozes pieder pie rožu dzimtas un ieņem izcilu vietu starp citām puķēm

the roses belong to the Rosaceae (lit. rose family) and take an outstanding place among other flowers

(biology, taxonomy) family (a group of genera)


utainība

utainība (nominative singular)
utainību (accusative singular)
utainības (genitive singular)
utainībai (dative singular)
utainību (instrumental singular)
utainībā (locative singular)
utainība (singular vocative)

From utains (“lousy”) + -ība (with utains from uts (“louse”) + -ains).

atkarībā no matu garuma un utainības vienā reizē izlieto 5-10 g bora ziedes

depending on the hair's length and lousiness (= degree of lice infestation), one uses 5-10 g of boric ointment in one time

pēc tā, kur parazīts lokalizējas, izšķir galvas, ķermeņa un kaunuma utainību

according to where the parasite is located, one distinguishes head, body and pubic lousiness (= lice infestation)


nedzemdēšanu

accusative/instrumental singular of nedzemdēšana


dzimšanu

accusative/instrumental singular of dzimšana


nedzimšanu

accusative/instrumental singular of nedzimšana


dzemdēšanu

accusative/instrumental singular of dzemdēšana


dzemdēšana

dzemdēšana (nominative singular)
dzemdēšanu (accusative singular)
dzemdēšanas (genitive singular)
dzemdēšanai (dative singular)
dzemdēšanu (instrumental singular)
dzemdēšanā (locative singular)
dzemdēšana (singular vocative)

From dzemdē(t) (“to give birth”) + -šana.

giving birth, birth; verbal noun of dzemdēt


nedzimšana

nedzimšana (nominative singular)
nedzimšanu (accusative singular)
nedzimšanas (genitive singular)
nedzimšanai (dative singular)
nedzimšanu (instrumental singular)
nedzimšanā (locative singular)
nedzimšana (singular vocative)

From nedzim(t) (“to not be born”) + -šana.


dzimšana

dzimšana (nominative singular)
dzimšanu (accusative singular)
dzimšanas (genitive singular)
dzimšanai (dative singular)
dzimšanu (instrumental singular)
dzimšanā (locative singular)
dzimšana (singular vocative)

dzimšanas diena


nedzemdēšana

nedzemdēšana (nominative singular)
nedzemdēšanu (accusative singular)
nedzemdēšanas (genitive singular)
nedzemdēšanai (dative singular)
nedzemdēšanu (instrumental singular)
nedzemdēšanā (locative singular)
nedzemdēšana (singular vocative)

From nedzemdē(t) (“to not give birth”) + -šana.

not giving birth; verbal noun of nedzemdēt


mirušais

lv-noun

mirušais m (adj declension, feminine form: mirusī)

declension (adjective)
mirusī (feminine)


afrikāni

accusative/instrumental singular of afrikānis


afrikānietēm

dative/instrumental plural of afrikāniete


afrikāniešiem

dative/instrumental plural of afrikānietis


afrikānietes

inflection of afrikāniete:
genitive singular

inflection of afrikāniete:
nominative/vocative/accusative plural


afrikānieši

nominative/vocative plural of afrikānietis


latīņu valodu

accusative/instrumental singular of latīņu valoda


afrikānieti

vocative/accusative/instrumental singular of afrikānietis

accusative/instrumental singular of afrikāniete


centrismu

accusative/instrumental singular of centrisms


centrālismu

accusative/instrumental singular of centrālisms


latīņu valoda

latīņu valoda (nominative singular)
latīņu valodu (accusative singular)
latīņu valodas (genitive singular)
latīņu valodai (dative singular)
latīņu valodu (instrumental singular)
latīņu valodā (locative singular)
latīņu valoda (singular vocative)

Latin language (lit. language of the Latins)


centristu

inflection of centrists:
accusative/instrumental singular

inflection of centrists:
genitive plural


centralizēšanu

accusative/instrumental singular of centralizēšana


centrāles

inflection of centrāle:
genitive singular

inflection of centrāle:
nominative/vocative/accusative plural


afrikāniete

afrikāniete (nominative singular)
afrikānietes (nominative plural)
afrikānieti (accusative singular)
afrikānietes (accusative plural)
afrikānietes (genitive singular)
afrikāniešu (genitive plural)
afrikānietei (dative singular)
afrikānietēm (dative plural)
afrikānieti (instrumental singular)
afrikānietēm (instrumental plural)
afrikānietē (locative singular)
afrikānietēs (locative plural)
afrikāniete (singular vocative)
afrikānietes (plural vocative)

Afrikāniete pārcēlās uz dzīvi ASV.


afrikānis

afrikānis m (2nd declension, feminine form: afrikāniete)

afrikāniete (feminine)
afrikānis (nominative singular)
afrikāņi (nominative plural)
afrikāni (accusative singular)
afrikāņus (accusative plural)
afrikāņa (genitive singular)
afrikāņu (genitive plural)
afrikānim (dative singular)
afrikāņiem (dative plural)
afrikāni (instrumental singular)
afrikāņiem (instrumental plural)
afrikānī (locative singular)
afrikāņos (locative plural)
afrikāni (singular vocative)
afrikāņi (plural vocative)

From the same source as Āfrika, made into a masculine second-declension noun.

es neesmu afrikānis

afrikāņi Sanktpēterburgā

an African man, a man born in Africa or of African descent

afrikāņu literatūra

afrikāņu pasakas

(genitive plural) African; pertaining to Africa and its peoples


afrikānietis

afrikānietis m (1st declension, feminine form: afrikāniete)

afrikāniete (feminine)
afrikānietis (nominative singular)
afrikānieši (nominative plural)
afrikānieti (accusative singular)
afrikāniešus (accusative plural)
afrikānieša (genitive singular)
afrikāniešu (genitive plural)
afrikānietim (dative singular)
afrikāniešiem (dative plural)
afrikānieti (instrumental singular)
afrikāniešiem (instrumental plural)
afrikānietī (locative singular)
afrikāniešos (locative plural)
afrikānieti (singular vocative)
afrikānieši (plural vocative)

A. Bikila kļuva par pirmo melnādaino āfrikānieti, kas spējis izcīnīt zelta medaļu Olimpiskajās spēlēs

A. Bikila became the first black African who managed to win a gold medal in the Olympic Games

tradicionālas afrikāniešu dziesmas


latīniete

latīniete m (2nd declension, masculine form: latīnis)

latīnis (masculine)
latīniet (nominative singular)
latīnieši (nominative plural)
latīnieti (accusative singular)
latīniešus (accusative plural)
latīnie (genitive singular)
latīniešu (genitive plural)
latīnietim (dative singular)
latīniešiem (dative plural)
latīnieti (instrumental singular)
latīniešiem (instrumental plural)
latīnietī (locative singular)
latīniešos (locative plural)
latīnieti (singular vocative)
latīnieši (plural vocative)

From latīnis (“Latin (man)”) + -iete (“fem.”).

suffix

a Latin woman; a female member of the people of Latium (today's Lazio) in ancient Italy

latīniete ar perfektu ķermeni


centralizāciju

accusative/instrumental singular of centralizācija


centrisms

centrisms (nominative singular)
centrismu (accusative singular)
centrisma (genitive singular)
centrismam (dative singular)
centrismu (instrumental singular)
centrismā (locative singular)
centrism (singular vocative)

From centrs (“center”) + -isms. Probably not formed as such in Latvian, but borrowed and adapted from other European languages.

kulturālais un reliģiskais centrisms

labējais, kreisais centrisms

eko-centrisms

centrisms jāapņemas

centrism must be undertaken, moved forward

(politics, philosophy) centrism (moderate political philosophy that avoids extremes and radicalism)


centralizēšana

centralizēšana (nominative singular)
centralizēšanu (accusative singular)
centralizēšanas (genitive singular)
centralizēšanai (dative singular)
centralizēšanu (instrumental singular)
centralizēšanā (locative singular)
centralizēšana (singular vocative)

From centralizē(t) (“to centralize”) + -šana.

centralizing, centralization; verbal noun of centralizēt


centrāli

accusative/instrumental singular of centrāle


centrālisms

centrālisms (nominative singular)
centrālismu (accusative singular)
centrālisma (genitive singular)
centrālismam (dative singular)
centrālismu (instrumental singular)
centrālismā (locative singular)
centrālism (singular vocative)

From centrāls (“central”) + -isms (with centrāls from centrs (“center”) + -āls).

partijas organizatoriskās struktūras un iekšējās dzīves galvenais, vadošais princips ir demokrātiskais centrālisms

the main leading principle of the (communist) party's organizational structure and internal life is democratic centralism

vai padomju centrālisms Latvijā joprojām dzīvs?

is Soviet centralism still alive in Latvia?

(politics) centralism (administrative system in which local administrative organs are directly subordinated to a central power)


centrāle

centrāle (nominative singular)
centrāles (nominative plural)
centrāli (accusative singular)
centrāles (accusative plural)
centrāles (genitive singular)
centrāļu (genitive plural)
centrālei (dative singular)
centrālēm (dative plural)
centrāli (instrumental singular)
centrālēm (instrumental plural)
centrālē (locative singular)
centrālēs (locative plural)
centrāle (singular vocative)
centrāles (plural vocative)

Via other European languages, ultimately a borrowing from New Latin centrāle, the neuter form of the adjective centrālis

telefona centrāle

automātiskā centrāle

elektriskā centrāle

electric central (= power station, plant)

central, central station (main, leading part, usually of some device or system)


apvidu

inflection of apvidus:
accusative/instrumental singular


tautu

inflection of tauta:
accusative/instrumental singular


tautas

inflection of tauta (“people”):
genitive singular

inflection of tauta (“people”):
nominative/vocative/accusative plural


centrs

centrs (nominative singular)
centri (nominative plural)
centru (accusative singular)
centrus (accusative plural)
centra (genitive singular)
centru (genitive plural)
centram (dative singular)
centriem (dative plural)
centru (instrumental singular)
centriem (instrumental plural)
centrā (locative singular)
centros (locative plural)
centr (singular vocative)
centri (plural vocative)

Via other European languages, ultimately borrowed from Latin centrum (“central”) (itself a borrowing from Ancient Greek κέντρον (kéntron, “sharp point”)).

uder

riņķa līnijas centrs

rotācijas centrs

simetrijas centrs

lodes centrs

elipses centrs

smaguma centrs

(mathematics, physics) center (a notable or important point in a mathematical or physical body)

atrasties grupas centrā

to be located in the center of the group

centra uzbrucējs

varavīksnenes centrā atrodas apaļas formas zīlīte

in the center of the iris is located the round-shaped pupil

republikas centrs

rajona centrs

pilsētas centrs

Rīgas centrs

Riga's center, downtown Riga (also a district of Riga)

ciemata centrs

lauku centrs

rural center (locality serving a rural area)

Mārcis gāja uz centru, kur atradās skola, tiesas nams, lielākās mājas

Mācis went to the (city) center, where a school, a court house and the largest buildings were located

center (administratively or economically important part of a certain territory)

viņi runāja par Brazīliju, kuras lielākos centros Toms bija bijis

they were talking about Brazil, to whose larger centers Toms had been

uz vienas no peldošajām bāzēm atrodas kopējais vadošais centrs, kas savukārt apvieno un vada visu zvejas flotiļu darbu

in one of the floating bases is located the general control center, which unites and manages the work of the whole fishing fleet

center (the main or leading part of a system)

zinātnes centrs

mākslas centrs

rūpniecības centrs

tirdzniecības centrs

republikas kardioloģiskais centrs

center (place, institution, organization in which a certain field of activity or its administration is concentrated)

būt sarunu centrā

to be (lit. to be in) the center of the conversation

atrasties uzmanības centrā

to be (lit. to be in) the center of attention

(of mental activities) center (the main focus or object)

redzes, dzirdes centrs

kustību centrs

elpošanas centrs

runas centrs

zemgarozas centri

central nervous system
central nervous system#English

center (part of the central nervous system that leads and regulates a certain organ or group of organs in the body)

centra koalīcija

saskaņas centrs

harmony center (name of a current Latvian political party)

(politics) center (party, group of parties or political movement that, by their ideas and program, is seen as between the left- and right-wing parties)


apvidus

apvidus (nominative singular)
apvidi (nominative plural)
apvidu (accusative singular)
apvidus (accusative plural)
apvidus (genitive singular)
apvidu (genitive plural)
apvidum (dative singular)
apvidiem (dative plural)
apvidu (instrumental singular)
apvidiem (instrumental plural)
apvidū (locative singular)
apvidos (locative plural)
apvidus (singular vocative)
apvidi (plural vocative)

From ap- + vidus (“middle”). In the literary language, it has practically replaced vidus in the sense of “area,” “region,” “neighborhood.”

kalnains apvidus

plašs apvidus

neapdzīvots apvidus

medību apvidus

dzīvot skaistā apvidū

area, region, terrain (an area, usually small, characterized by some specific feature)

nacionālais apvidus

district, locality (an administrative territorial division)

sāpes sirds apvidū

lēkmju laikā slimnieks jūt neciešamas sāpes mugurā nieru apvidū

during the attacks, the patient feels unbearable back pain in the knee area

(of the body or one of its organs) region, area


centralizācija

centralizācija (nominative singular)
centralizāciju (accusative singular)
centralizācijas (genitive singular)
centralizācijai (dative singular)
centralizāciju (instrumental singular)
centralizācijā (locative singular)
centralizācija (singular vocative)

From centraliz(ēt) (“to centralize”) + -ācija (with centralizēt from centrāls (“central”) + -izēt, and centrāls from centrs (“center”) + -āls. Clearly not formed as such in Latvian, but borrowed and adapted from some other European language.

suffix

kapitālas centralizācija

ražošanas specializācija un centralizācija

the specialization and centralization of production

centralization (the process of centralizing (a system, resources, etc.))


tautiskumu

accusative/instrumental singular of tautiskums


tautiskums

tautiskums (nominative singular)
tautiskumu (accusative singular)
tautiskuma (genitive singular)
tautiskumam (dative singular)
tautiskumu (instrumental singular)
tautiskumā (locative singular)
tautiskum (singular vocative)

From tautisks (“popular, folk”) + -ums (with tautisks from tauta (“people, nation”) + -isks).

mākslas, literatūras tautiskums

the folkloricity, ethnicity of (a certain) art, literature

visbūtiskākā A. Kalniņa mūzikas tautiskuma iezīme izpaužas viņa spēja dziļi iejusties pašā tautas raksturā, dzīves parādību, dabas, estētiskā daiļuma uztverē

the most essential feature of the ethnicity, nation-orientedness of A. Kalniņš' music is expressed in his ability to penetrate deeply into the character of (his) people... in (their) perception of the phenomena of life, of nature, of aesthetic beauty

uz Baškīriju bez skaļām frazēm devušies pirmie latviešu skolotāji... un, ja šie jaunieši tur strādā, tad ir arī cerības; jo vairāk tāpēc, ka arī daudzi turienes latvieši jūt nepieciešamību saglabāt un vairot savu tautiskumu, uzturēt kontaktus ar senču dimteni

the first Latvian teachers went to Bashkiria (Bashkortostan) without loud sentences (= much publicity)... and, if these young people are working there, then there is hope; the more so that there are many local Latvians (in Bashkortostan) who feel the need to preserve and strengthen their feeling of ethnicity, to maintain contact with the homeland of their ancestors

the quality of that which is popular, folkloric, typical of a certain people or nation; the feeling of being a people, a nation


starptautiskumu

accusative/instrumental singular of starptautiskums


internacionālismi

nominative/vocative plural of internacionālisms


internacionālismu

inflection of internacionālisms:
accusative/instrumental singular

inflection of internacionālisms:
genitive plural


internacionālismiem

dative/instrumental plural of internacionālisms


internacionālistiem

dative/instrumental plural of internacionālists


internacionālisti

nominative/vocative plural of internacionālists

accusative/instrumental singular of internacionāliste


starptautiskums

starptautiskums (nominative singular)
starptautiskumu (accusative singular)
starptautiskuma (genitive singular)
starptautiskumam (dative singular)
starptautiskumu (instrumental singular)
starptautiskumā (locative singular)
starptautiskum (singular vocative)

From starptautisks (“international”) + -ums (with starptautisks from starp (“between”) + tautisks (“popular, national”), and tautisks from tauta (“people, nation”) + -isks).

compound

attiecību starptautiskums

visa seno grieķu dzīve bija saistīta ar “starptautiskumu”, jo Grieķija sastāvēja no ļoti daudzām valstiskām vienībām: pilsētvalstīm

the entire Ancient Greek life was associated with “internationalism”, because Greece consisted of a large number of governmental units: city-states

internationalism, internationality (the quality of that which is international)


internacionālistēm

dative/instrumental plural of internacionāliste


internacionālistes

inflection of internacionāliste:
genitive singular

inflection of internacionāliste:
nominative/vocative/accusative plural


internacionālistu

inflection of internacionālists:
accusative/instrumental singular

inflection of internacionālists:
genitive plural


internacionālisms

internacionālisms (nominative singular)
internacionālismi (nominative plural)
internacionālismu (accusative singular)
internacionālismus (accusative plural)
internacionālisma (genitive singular)
internacionālismu (genitive plural)
internacionālismam (dative singular)
internacionālismiem (dative plural)
internacionālismu (instrumental singular)
internacionālismiem (instrumental plural)
internacionālismā (locative singular)
internacionālismos (locative plural)
internacionālism (singular vocative)
internacionālismi (plural vocative)

From internacionāls (“international”) + -isms. Probably not formed as such in Latvian, but borrowed and adapted from another European language.

suffix

padomju tautu draudzības tēma nav atdalāma no visas pasaules darbaļaužu savstarpējās solidaritates un internacionālisma tēmas

the theme of friendship between Soviet peoples cannot be separated from the theme of mutual solidarity and internationalism of the workers of the whole world

internationalism (the ideal of cooperation and solidarity between country and nations)

līdzās nacionālajiem aizguvumiem latviešu valodā sastopami arī internacionāli aizguvumi jeb internacionālismi

alongside national borrowings there are in the Latvian language also international borrowings or internationalisms

lielai daļai internacionālo vārdu latviešu valodā nav nemaz tik īss mūžs; šie vārdi latviešu valodā sāka ieplūst ar Brīvzemnieka un Valdemāra vārdnīcām, kas ir pirmās latviešu vārdnīcu vidū, kur ietilpināti arī internacionālismi

a large part of the international words in the Latvian language does not at all have such a short life; these words began to flow into the Latvian language with Brīvzemnieks' and Valdemārs' dictionaries, which were the first among Latvian dictionaries in which internationalisms were also included

(linguistics) a loanword borrowed into many languages


tautību

inflection of tautība:
accusative/instrumental singular

inflection of tautība:
nominative plural


internacionālists

lv-noun

internacionālists m (1st declension, feminine form: internacionāliste)

internacionāliste (feminine)
internacionālists (nominative singular)
internacionālisti (nominative plural)
internacionālistu (accusative singular)
internacionālistus (accusative plural)
internacionālista (genitive singular)
internacionālistu (genitive plural)
internacionālistam (dative singular)
internacionālistiem (dative plural)
internacionālistu (instrumental singular)
internacionālistiem (instrumental plural)
internacionālistā (locative singular)
internacionālistos (locative plural)
internacionālist (singular vocative)
internacionālisti (plural vocative)

From internacionāls (“international”) + -ists. Probably not formed as such in Latvian, but borrowed and adapted from another European language.

suffix

iecerēts man ir kinoscenārijs par internacionālistu: latviešu jaunekli, kas iet cīnītāju pirmajās rindās pret starptautisko fašismu

I have planned a screenplay about an internationalist: a young Latvian man who goes at the forefront of the fighters against international fascism

viņš ir internacionālists, kas meklē un jūt citu tautu brālīgo roku

he is an internationalist who seeks and feels the brotherly hand of other nations

(male) internationalist (a follower or defender of internationalism)


internacionāliste

lv-noun

internacionāliste f (5th declension, masculine form: internacionālists)

internacionālists (masculine)
internacionāliste (nominative singular)
internacionālistes (nominative plural)
internacionālisti (accusative singular)
internacionālistes (accusative plural)
internacionālistes (genitive singular)
internacionālistu (genitive plural)
internacionālistei (dative singular)
internacionālistēm (dative plural)
internacionālisti (instrumental singular)
internacionālistēm (instrumental plural)
internacionālistē (locative singular)
internacionālistēs (locative plural)
internacionāliste (singular vocative)
internacionālistes (plural vocative)

From internacionālists (“nationalist”) + -e (“fem.”).

suffix

(female) internationalist (a supporter or advocate of internationalism)


tautieti

accusative/instrumental singular of tautietis

accusative/instrumental singular of tautiete


tautietes

inflection of tautietis:
genitive singular

inflection of tautietis:
nominative/vocative/accusative plural


tautība

tautība (nominative singular)
tautības (nominative plural)
tautību (accusative singular)
tautības (accusative plural)
tautības (genitive singular)
tautību (genitive plural)
tautībai (dative singular)
tautībām (dative plural)
tautību (instrumental singular)
tautībām (instrumental plural)
tautībā (locative singular)
tautībās (locative plural)
tautība (singular vocative)
tautības (plural vocative)

latviešu tautība

lietuviešu tautība

vārds “tautība” apzīmē sociāli etnisku kopību pirmskapitālistiskajā laikmetā

the word “ethnicity” denotes the socio-ethnic community of the proto-capitalistic period

no cilšu apvienībām pakāpeniski veidojās latgaļu, zemgaļu, kuršu, sēļu un lībiešu tautības, kas vēlā dzelzs laikmeta beigās saplūda latviešu tautībā

from tribal associations gradually emerged the Latgallian, Semigallian, Curonian, Selian and Livonian ethnicities, which at the end of the late iron age melted into the Latvian ethnicity

ethnicity, nation (the essence of a given nation or people, of a group with historically developed common features such as culture, language, psychology, a territory, etc.)

pēc tautības Latvietis

dažādu tautību cilvēki

karavānas priekšgaļā plīvoja amerikāņu karogs, kas norādīja uz ceļotāja tautību

at the front, the convoy was flying the American flag, which indicated the traveller's nationality

izvēle bija nevis pēc tautības, bet pēc sirdsapziņas

the choice was not (to be made) according to nationality, but according to conscience

ethnicity, nationality (membership in a certain people, nation, or country)


tautiete

lv-noun

tautiete f (5th declension, masculine form: tautietis)

tautietis (masculine)
tautiete (nominative singular)
tautietes (nominative plural)
tautieti (accusative singular)
tautietes (accusative plural)
tautietes (genitive singular)
tautiešu (genitive plural)
tautietei (dative singular)
tautietēm (dative plural)
tautieti (instrumental singular)
tautietēm (instrumental plural)
tautietē (locative singular)
tautietēs (locative plural)
tautiete (singular vocative)
tautietes (plural vocative)

From tauta (“people, nation”) + -iete, or tautietis (“countryman”) + -e (“[fem.]”).

suffix

afgānu sievietes protestē pret tautietes publisku nolinčošanu

Afghan women protest against the public lynching of their countrywomen

a (female) compatriot, a countrywoman (a woman with the same ethnicity or nationality as the speaker)

(in folk texts) a young woman from another region or from another family or group of families


skābumu

accusative/instrumental singular of skābums


skābējam gaisam

(obsolete) dative singular of skābējs gaiss


skābēja gaisa

(obsolete) genitive singular of skābējs gaiss


skābējā gaisā

(obsolete) locative singular of skābējs gaiss


skābēju gaisu

(obsolete) accusative singular of skābējs gaiss

(obsolete) instrumental singular of skābējs gaiss


tautietis

lv-noun

tautietis m (2nd declension, feminine form: tautiete)

tautiete (feminine)
tautietis (nominative singular)
tautieši (nominative plural)
tautieti (accusative singular)
tautiešus (accusative plural)
tautieša (genitive singular)
tautiešu (genitive plural)
tautietim (dative singular)
tautiešiem (dative plural)
tautieti (instrumental singular)
tautiešiem (instrumental plural)
tautietī (locative singular)
tautiešos (locative plural)
tautieti (singular vocative)
tautieši (plural vocative)

satikt citā valstī savus tautiešus

to meet one's countrymen in another country

poļi Varšavā mani nešaubīdamies atzina par savu tautieti!

the Poles in Warsaw acknowledged me as their countryman without hesitation

Mārtiņš: Liels priks mums iepazīties ar tik ievērojamu un sekmīgu tautieti! Mēs jau zinām, ka jūs neatsakāties izpalīdzēt tautiešiem, un griežamies pie jums pilnā uzticībā

Mārtiņš: It's a great pleasure to meet such a notable and successful compatriot! We know that you don't refuse to help compatriots, and we turn to you in full confidence

(male) countryman, compatriot (a man with the same ethnicity or nationality as the speaker)

(in folk texts) a young man from another region or from another family or group of families


skābēju

(obsolete) accusative singular of skābējs

(obsolete) instrumental singular of skābējs


skābējs gaiss

skābējs gaiss (nominative singular)
skābēju gaisu (accusative singular)
skābēja gaisa (genitive singular)
skābējam gaisam (dative singular)
skābēju gaisu (instrumental singular)
skābējā gaisā (locative singular)

A term coined in the mid-19th century by K. Valdemārs, later reduced to skābējs. It never became popular and was soon replaced by the modern term skābeklis.


skābējs

skābējs (nominative singular)
skābēju (accusative singular)
skābēja (genitive singular)
skābējam (dative singular)
skābēju (instrumental singular)
skābējā (locative singular)
skābēj (singular vocative)

A term coined in the mid-19th century by K. Valdemārs, first as skābējs gaiss, later reduced to skābējs. It never became popular and was soon replaced by the modern term skābeklis.


skābums

skābums (nominative singular)
skābumu (accusative singular)
skābuma (genitive singular)
skābumam (dative singular)
skābumu (instrumental singular)
skābumā (locative singular)
skābum (singular vocative)

From skābs (“sour, acid”) + -ums. In the 1850s, K. Valdemārs tried to use skābums in the sense of “acid (chemical substance),” but without success: skābe, which already existed at the time, became the standard term for this sense.

šķīduma skābums

kuņģa sulas skābums

nevarēju saprast, vai viņam tā šķobīt seju lika ogu skābums vai pēkšņa smieklu lēkme

I couldn't understand if it was the sourness of the berries or the sudden laughter that made his face (look) so shaken

augsnes skābums rodas galvenokārt dažādu mikrobioloģisku procesu rezultātā

the acidity of the soil is a result of several microbiological processes

mucām līdzi no pagraba atnākusi skābuma un pelējuma smaka

together with the barrels from the cellar came a smell of sourness and mold

sourness, acidity (the quality of that which is sour, acid in taste (but also in smell); a substance with acidic properties)


rūgtumu

accusative/instrumental singular of rūgtums


rūgtums

rūgtums (nominative singular)
rūgtumu (accusative singular)
rūgtuma (genitive singular)
rūgtumam (dative singular)
rūgtumu (instrumental singular)
rūgtumā (locative singular)
rūgtum (singular vocative)

otrā rītā mutē gruzdēja iepriekšējā vakarā izdzertās kafijas rūgtums

the next morning the bitterness of the coffee drunk the previous night was smoldering in the mouth

vislabāk pīlādžus novākt pēc pirmajām rudens salnām, kad augļiem rūgtums samazinājies

it is better to gather rowans after the first autumn frosts, when the ''bitterness of the fruits decreases

savāds rūgtums kāpa meitenei kaklā

a strange bitterness rose in the girl's throat (e.g., from disgust)

ievas vīta, piepildīdamas mazo telpu ar reibinošu rūgtumu

the bird-cherry trees twisted, filling the small space with an intoxicating bitterness (= bitter smell)

bitterness (the quality of that which is, tastes, smells bitter)

neveiksmju rūgtums

pārmetumu rūgtums

the bitterness of reprimands, accusations

rūgtuma pilni vārdi

balsī skan rūgtums

viss rūgtums, apsmiekls un sāpes, ko es šodien biju pārdzīvojis, sakāpa manā mazajā galvā un kļuva par apziņu, ka es mazo baronu acīs neesmu nekas vairāk kā suns

all the bitterness, mockery and pain that I experienced today came into my little head and became the realization that in the small barons' eyes I am nothing more than a dog

viņa bija izgājusi cauri visām pārdzīvojumu ellēm... šajās acīs un lūpu kaktiņos brīžiem pavīdēja rūgtums kā smaga ēna

she had gone through all hells of experiences (= she had experienced all hell)... in those (= her) eyes and lip corners at times the bitterness appeared for a moment like a heavy shadow

(figuratively) bitterness (feeling caused by the memory of painful experiences, suffering, hardship)


korejiešu valodā

korejiešu valoda
korejiešu valoda#Latvian


korejiešu valodu

accusative/instrumental singular of korejiešu valoda


korejiešu valoda

korejiešu valoda (nominative singular)
korejiešu valodu (accusative singular)
korejiešu valodas (genitive singular)
korejiešu valodai (dative singular)
korejiešu valodu (instrumental singular)
korejiešu valodā (locative singular)
korejiešu valoda (singular vocative)

Korean language (lit. language of the Koreans)


korejieši

nominative/vocative plural of korejietis


korejiešiem

dative/instrumental plural of korejietis


korejietes

inflection of korejiete:
genitive singular

inflection of korejiete:
nominative/vocative/accusative plural


korejieti

vocative/accusative/instrumental singular of korejietis

accusative/instrumental singular of korejiete


korejiete

korejiete f (5th declension, masculine form: korejietis)

korejietis (masculine)
korejiete (nominative singular)
korejietes (nominative plural)
korejieti (accusative singular)
korejietes (accusative plural)
korejietes (genitive singular)
korejiešu (genitive plural)
korejietei (dative singular)
korejietēm (dative plural)
korejieti (instrumental singular)
korejietēm (instrumental plural)
korejietē (locative singular)
korejietēs (locative plural)
korejiete (singular vocative)
korejietes (plural vocative)

From Koreja (“Korea”) + -iete, or korejietis (“Korean”) + -e (“fem.”).

korejiete Džonmi triumfē šaušanā ar pistoli no 25 metriem

Korean (woman) Jang-mi triumphs at pistol shooting from 25 meters

a Korean woman, a woman from Korea or of Korean descent


korejietis

korejietis m (2nd declension, feminine form: korejiete)

korejiete (feminine)
korejietis (nominative singular)
korejieši (nominative plural)
korejieti (accusative singular)
korejiešus (accusative plural)
korejieša (genitive singular)
korejiešu (genitive plural)
korejietim (dative singular)
korejiešiem (dative plural)
korejieti (instrumental singular)
korejiešiem (instrumental plural)
korejietī (locative singular)
korejiešos (locative plural)
korejieti (singular vocative)
korejieši (plural vocative)

korejieši filmēs Latvijā filmu par 2. pasaules karu

Koreans will make a movie in Latvia about World War II

korejietis Somijā dzied latviešu Reinika dziesmu

a Korean in Finland sings a Latvian song by Reinikis

a Korean man, a man from Korea or of Korean descent

korejiešu valoda

korejiešu virtuve

korejiešu alfabēts

(genitive plural): Korean, pertaining to Korea and its people


trūcīgumu

accusative/instrumental singular of trūcīgums


trūcību

accusative/instrumental singular of trūcība


mantību

accusative/instrumental singular of mantība


trūcīgums

trūcīgums (nominative singular)
trūcīgumu (accusative singular)
trūcīguma (genitive singular)
trūcīgumam (dative singular)
trūcīgumu (instrumental singular)
trūcīgumā (locative singular)
trūcīgum (singular vocative)

From trūcīgs (“poor, lacking”) + -ums (with trūcīgs from trūk(t) (“to lack”) + -īgs, with palatalization of k to c).

pārtikas trūcīgums

dzīvokļa iekārtas trūcīgums

informācijas trūcīgums

poverty, lack, insufficience, scarcity (the quality of that which is poor)


mantība

mantība (nominative singular)
mantību (accusative singular)
mantības (genitive singular)
mantībai (dative singular)
mantību (instrumental singular)
mantībā (locative singular)
mantība (singular vocative)

From manta (“(valuable) property”) + -ība).

atstāt lopus, visu mantību! nē! nē!

to leave the animals, all property! no! no!

visu Zuša mantību izpārdeva, bet, ka tad vēl nepietika, apķīlāja sievasbrāļa mantu un namus

(they) sold all Zusis' wealth, and, when that was not enough, they seized the property and house of (his) brother-in-law

wealth, property (a large amount of valuable property)


krāšņumu

inflection of krāšņums:
accusative/instrumental singular


gādāšanu

accusative/instrumental singular of gādāšana


trūcība

trūcība (nominative singular)
trūcību (accusative singular)
trūcības (genitive singular)
trūcībai (dative singular)
trūcību (instrumental singular)
trūcībā (locative singular)
trūcība (singular vocative)

From trūk(t) (“to lack”) + -ība, with palatalization of k to c.

dzīvot lielā trūcībā

nonākt trūcībā

Krišjānis Barons ar apbrīnojamu neatlaidību, nepārtraukti ar trūcību kaudamies, tiecas pēc izglītības

Krišjānis Barons with admirable perseverance, continuously fighting with poverty, pursued (his) education

poverty, need (situation in which the necessary means of subsistence are scarce or lacking)

pirmo reizi, izbraucis cauri kādai pilsētai, cilvēks var sacīt, ka zina to... otrajā reizē šīs zināšanas jau parāda savu trucību

the first time, passing through a city, a person can say that he knows it... the second time, this knowledge already shows its poverty, insufficience

poverty, scarcity, insufficience (quality of that which is poor, lacking)


nedomāšanu

accusative/instrumental singular of nedomāšana


sūkāšanu

accusative/instrumental singular of sūkāšana


libānieši

nominative/vocative plural of libānietis


libāniešiem

dative/instrumental plural of libānietis


libānietes

inflection of libāniete:
genitive singular

inflection of libāniete:
nominative/vocative/accusative plural


libānieti

vocative/accusative/instrumental singular of libānietis

accusative/instrumental singular of libāniete


negādāšanu

accusative/instrumental singular of negādāšana


nesūkāšanu

accusative/instrumental singular of nesūkāšana


domāšana

domāšana (nominative singular)
domāšanu (accusative singular)
domāšanas (genitive singular)
domāšanai (dative singular)
domāšanu (instrumental singular)
domāšanā (locative singular)
domāšana (singular vocative)


nedomāšana

nedomāšana (nominative singular)
nedomāšanu (accusative singular)
nedomāšanas (genitive singular)
nedomāšanai (dative singular)
nedomāšanu (instrumental singular)
nedomāšanā (locative singular)
nedomāšana (singular vocative)

From nedomā(t) (“to not think”) + -šana.


nesūkāšana

nesūkāšana (nominative singular)
nesūkāšanu (accusative singular)
nesūkāšanas (genitive singular)
nesūkāšanai (dative singular)
nesūkāšanu (instrumental singular)
nesūkāšanā (locative singular)
nesūkāšana (singular vocative)


sūkāšana

sūkāšana (nominative singular)
sūkāšanu (accusative singular)
sūkāšanas (genitive singular)
sūkāšanai (dative singular)
sūkāšanu (instrumental singular)
sūkāšanā (locative singular)
sūkāšana (singular vocative)


domāšanu

accusative/instrumental singular of domāšana


gādāšana

gādāšana (nominative singular)
gādāšanu (accusative singular)
gādāšanas (genitive singular)
gādāšanai (dative singular)
gādāšanu (instrumental singular)
gādāšanā (locative singular)
gādāšana (singular vocative)

From gādā(t) (“to look after, to see to, to provide”) + -šana.

suffix

looking after, seeing to, providing; verbal noun of gādāt


libāniete

lv-noun

libāniete f (5th declension, masculine form: libānietis)

libānietis (masculine)
libāniete (nominative singular)
libānietes (nominative plural)
libānieti (accusative singular)
libānietes (accusative plural)
libānietes (genitive singular)
libāniešu (genitive plural)
libānietei (dative singular)
libānietēm (dative plural)
libānieti (instrumental singular)
libānietēm (instrumental plural)
libānietē (locative singular)
libānietēs (locative plural)
libāniete (singular vocative)
libānietes (plural vocative)

From Libāna (“Lebanon”) + -iete, or libānietis (“Lebanese”) + -e (“fem.”).

restorāna īpašniece, šarmanta libāniete Nayla Audi studējusi Amerikā, kādu laiku dzīvojusi Losandželosā un pēc tam atgriezusies Beirutā

a restaurant owner, the charming Lebanese woman Nayla Audi studied in America, lived for a while in Los Angeles and after that went back to Beirut.

a (female) Lebanese, a woman from Lebanon or of Lebanese descent


krāšņums

krāšņums (nominative singular)
krāšņumi (nominative plural)
krāšņumu (accusative singular)
krāšņumus (accusative plural)
krāšņuma (genitive singular)
krāšņumu (genitive plural)
krāšņumam (dative singular)
krāšņumiem (dative plural)
krāšņumu (instrumental singular)
krāšņumiem (instrumental plural)
krāšņumā (locative singular)
krāšņumos (locative plural)
krāšņum (singular vocative)
krāšņumi (plural vocative)

From krāšņs (“gorgeous, splendid”) + -ums.

dabas krāšņums

the splendor of nature, nature's splendor

ziedu krāšņums

the splendor of flowers, floral splendor

augu krāšņums

the splendor of plants, vegetal splendor

vakara krāšņums

the splendor of the evening, evening splendor

ainavu krāšņums

mazais ielas namiņš bija nojaukts, bet pagalms kļuvis plašs, viss piedēstīts dālijām, kas ziedēja savā rudens krāšņumā

the little street house was demolished, but the courtyard has become wide, all planted with dahlias that bloomed in their autumnal splendor

splendor, magnificence (the quality of that which is splendid, magnificent)

austrumu teiksmu krāšņums

skaista glezna tikai piemērotos apstākļos var pilnīgi atplaukt visā savā krāšņumā

a beautiful painting can come alive in all its glory, splendor only under the appropriate conditions

splendor, magnificence (having rich, beautiful contents)

krāšņuma augs, krāšņumaugs

krāšņuma koks, krāšņumkoks

krāšņuma dārzs, krāšņumdārzs

krāšņuma krūms, krāšņumkrūms

amūras korķa koks ir arī krāšņuma augs, ko audzē parkos

the Amur cork tree is also a decorative tree, grown in parks

krāšņuma dārzs, zaļumi, ziedi padara glītāku katras mājas apkārtni un iepricina cilvēku

a decorative garden, plants, flowers make the ambiance in every house more beautiful and pleases the people

(in the genitive, used adjectivally) decorative

sevišķs operas krāšņums ir tās daudzie kori

a special beauty of (this) opera is its many choirs

putniem kā neaizstājamam dabas krāšņumam ir liela nozīme cilvēku estētisko jūtu izkopšanā

birds as an irreplaceable beauty of nature have great significance for the cultivation of the aesthetic feeling in people

sievišķīgiem krāšņumiem bagātīgi apveltītā kaimiņa meita

the neighbor's daughter, richly endowed with female beauties (= beautiful attributes)

viņas krūšu izgriezums ir tik dziļš un vibrējošs, ka dāmas krāšņumā nepaliek skatītājiem ne mazākā noslēpuma

her breast neckline is so deep and vibrating that not the slightest secret of the lady's beauty remained (secret) to the viewers

beauty (= something beautiful), embellishment, ornament; also, a beautiful natural formation


negādāšana

negādāšana (nominative singular)
negādāšanu (accusative singular)
negādāšanas (genitive singular)
negādāšanai (dative singular)
negādāšanu (instrumental singular)
negādāšanā (locative singular)
negādāšana (singular vocative)

From negādā(t) (“to not look after, to not see to, to not provide”) + -šana.

suffix

not looking after, not seeing to, not providing; verbal noun of negādāt


libānietis

lv-noun

libānietis m (2nd declension, feminine form: libāniete)

libāniete (feminine)
libānietis (nominative singular)
libānieši (nominative plural)
libānieti (accusative singular)
libāniešus (accusative plural)
libānieša (genitive singular)
libāniešu (genitive plural)
libānietim (dative singular)
libāniešiem (dative plural)
libānieti (instrumental singular)
libāniešiem (instrumental plural)
libānietī (locative singular)
libāniešos (locative plural)
libānieti (singular vocative)
libānieši (plural vocative)

precējusies ar libānieti

apmēram 16 miljoni libāniešu ir izkaisīti pa visu pasauli

about 16 million Lebanese are scattered all around the world

a Lebanese man, a man from Lebanon or of Lebanese descent

libāniešu karavīri

libāniešu virtuve

libāniešu aktrise

(genitive plural): Lebanese, pertaining to Lebanon and its people


baroneses

inflection of baronese:
genitive singular

inflection of baronese:
nominative/accusative/vocative plural


sejas

inflection of seja:
nominative/vocative/accusative plural


greznību

accusative/instrumental singular of greznība


greznumu

accusative/instrumental singular of greznums


greznums

greznums (nominative singular)
greznumi (nominative plural)
greznumu (accusative singular)
greznumus (accusative plural)
greznuma (genitive singular)
greznumu (genitive plural)
greznumam (dative singular)
greznumiem (dative plural)
greznumu (instrumental singular)
greznumiem (instrumental plural)
greznumā (locative singular)
greznumos (locative plural)
greznum (singular vocative)
greznumi (plural vocative)

tērpa greznums

greznuma priekšmets

par indietes mīlestību uz greznumu, krāsu bagātību liecina ne tikai apģērba krāšņie audumi, bet arī parādītās rotas lietas

not only the magnificent fabrics bear witness to the Indian women's love of luxury and color richness, but also the jewelry on display

luxury, luxuriousness (the quality of that which is luxurious, luxuriant)

grāmatas bija ļoti dārgas un ne katrs varēja atļauties šādu greznumu

books were very expensive (in those days) and not everyone could afford such a luxury

tad šķirstu ielaida kapa... uz tā vienīgais greznums un kā augstākā goda zīme palika vainadziņš no dzimtas Latvijas mūžzaļajiem brūklenājiem

then the coffin was lowered into the grave... on it, the only luxury, a symbol of the highest honor, remained (= was) the wreath of evergreen native Lativan bilberries


greznība

greznība (nominative singular)
greznību (accusative singular)
greznības (genitive singular)
greznībai (dative singular)
greznību (instrumental singular)
greznībā (locative singular)
greznība (singular vocative)

sevišķa greznība galmā bija Katrīnas II laikā, kuras “vājība” bija briljanti

there was special luxury in court during the time of Ekaterina II, whose “weakness” were brilliants

lielpilsētu dzīve un bagātības ap viņām meitenēm kūso un mirdz greznībā un pārpilnībā

the metropolitan life and wealth around the girls sparkles and shines in luxury and abundance

luxury (the quality of that which is luxurious, luxuriant)

lieka greznība

tādas lietas ir tīrā greznība

such things are pure luxury (i.e., superfluous)


hašimītu

inflection of hašimīts:
accusative/instrumental singular


hašimīts

hašimīts (nominative singular)
hašimīti (nominative plural)
hašimītu (accusative singular)
hašimītus (accusative plural)
hašimīta (genitive singular)
hašimītu (genitive plural)
hašimītam (dative singular)
hašimītiem (dative plural)
hašimītu (instrumental singular)
hašimītiem (instrumental plural)
hašimītā (locative singular)
hašimītos (locative plural)
hašimīt (singular vocative)
hašimīti (plural vocative)

Via other European languages, ultimately borrowed from Arabic هَاشِمِيّ (hāšimiyy).

Abdulla II Hašimīts ir pašreizējais Jordānijas karalis

Abdulla II Hashemite is the current king of Jordan

Jordānijas Hašimītu Karaliste

Hashemite (one who lays claim to being a direct descendant of the prophet Muhammad; a family or dynasty that lays such a claim)


jordāniešiem

dative/instrumental plural of jordānietis


jordānieši

nominative/vocative plural of jordānietis


jordānieti

vocative/accusative/instrumental singular of jordānietis

accusative/instrumental singular of jordāniete


mēle

mēle (nominative singular)
mēles (nominative plural)
mēli (accusative singular)
mēles (accusative plural)
mēles (genitive singular)
mēļu (genitive plural)
mēlei (dative singular)
mēlēm (dative plural)
mēli (instrumental singular)
mēlēm (instrumental plural)
mēlē (locative singular)
mēlēs (locative plural)
mēle (singular vocative)
mēles (plural vocative)

From Proto-Baltic *mel-, from Proto-Indo-European *melh₂- (“to hit, to push, to crush, to grind”) (whence also Latvian malt (“to grind”), q.v.; see also meli (“lies”)). The original meaning was apparently “(organ) used for pushing, grinding (food, in the mouth)”. Cognates include Lithuanian melekė̃lis (“uvula”), Russian dialectal ме́ля (mélja, “chatterbox, chatty person”).

der

mēles ķermenis, muskuļi

mēles galotne

mēles galiņš

mēles sakne

mēles muguriņa

rādīt mēli

kaķis lok pienu ar mēli

laizīt ar mēli

mēli kļuvusi stīva, nevar parunā

abiem mutes bija sausas, un viņi pārtrauca sarunas, lai mazliet sakrātu siekalas uz mēles

both of them had dry mouths, and they stopped the conversation in order to save some saliva on (their) tongues

latviešu valodā izšķir augsta, vidēja un zema mēles pacēluma priekšējās rindas patskaņus

the Latvian language distinguishes front vowels with high, medium and low tongue height

(anatomy) tongue (muscular mouth organ used for moving food around in the mouth, for tasting, and as one of the organs of speaking)

asa mēle

mēle kā nātre

ļauna mēle

veikla mēle

salda mēle

mīlīga mēle

(figuratively) tongue (way, style, attitude of speaking)

mēles desa

sautēta mēle

(of animals) tongue (the animal's body part, seen as food)

latviešu mēle

vācu, franču mēle

sveša mēle

saņemt mēli

to get a potential informant (lit. tongue)

(figuratively) potential informant, source (prisoner who can talk, who has valuable information about the enemy)

liesmu, uguns mēles

zemes mēle

zvana vara mēle klusēja

(figuratively) tongue (an object or phenomenon with a flat, elongated shape)


jordānietis

lv-noun

jordānietis m (2nd declension, feminine form: jordāniete)

jordāniete (feminine)
jordānietis (nominative singular)
jordānieši (nominative plural)
jordānieti (accusative singular)
jordāniešus (accusative plural)
jordānieša (genitive singular)
jordāniešu (genitive plural)
jordānietim (dative singular)
jordāniešiem (dative plural)
jordānieti (instrumental singular)
jordāniešiem (instrumental plural)
jordānietī (locative singular)
jordāniešos (locative plural)
jordānieti (singular vocative)
jordānieši (plural vocative)

From Jordānija (“Jordan (country)”) + -ietis, or perhaps from Jordāna (“Jordan (river)”) + -ietis.

jordānietis kļūst par pasaules īsāko cilvēku

a Jordanian man becomes the world's shortest man

jordānieši pieprasa sava karaļa atkāpšanos

Jordanians demand the abdication of their king

a Jordanian man, a man from Jordan or of Jordanian descent

jordāniešu deputāts

jordāniešu zemnieks

jordāniešu virtuve

(genitive plural): Jordanian, pertaining to Jordania and its people


jordānietēm

dative/instrumental plural of jordāniete


jordānietes

inflection of jordāniete:
genitive singular

inflection of jordāniete:
nominative/vocative/accusative plural


jordāniete

jordāniete f (5th declension, masculine form: jordānietis)

jordānietis (masculine)
jordāniete (nominative singular)
jordānietes (nominative plural)
jordānieti (accusative singular)
jordānietes (accusative plural)
jordānietes (genitive singular)
jordāniešu (genitive plural)
jordānietei (dative singular)
jordānietēm (dative plural)
jordānieti (instrumental singular)
jordānietēm (instrumental plural)
jordānietē (locative singular)
jordānietēs (locative plural)
jordāniete (singular vocative)
jordānietes (plural vocative)

From Jordānija (“Jordan”) + -iete, or from jordānietis (“Jordanian”) + -e.

spēcīga jordāniete

libānietes un jordānietes arābu pasaulē tiek uzskatītas par visskaistākajām

Libanese and Jordanian women are considered in the Arab world to be the most beautiful

a (female) Jordanian, a woman from Jordan


teiku

inflection of teika:
accusative/instrumental singular


teikas

inflection of teika:
nominative/vocative/accusative plural


irākietes

inflection of irākiete:
genitive singular

inflection of irākiete:
nominative/vocative/accusative plural


irākieti

vocative/accusative/instrumental singular of irākietis

accusative/instrumental singular of irākiete


irākietis

irākietis m (2nd declension, feminine form: irākiete)

irākiete (feminine)
irākietis (nominative singular)
irākieši (nominative plural)
irākieti (accusative singular)
irākiešus (accusative plural)
irākieša (genitive singular)
irākiešu (genitive plural)
irākietim (dative singular)
irākiešiem (dative plural)
irākieti (instrumental singular)
irākiešiem (instrumental plural)
irākietī (locative singular)
irākiešos (locative plural)
irākieti (singular vocative)
irākieši (plural vocative)

irākietis meklē patvērumu Latvijā

an Iraqi (man) looks for asylum in Latvia

daudzi irākieši ir pret opozīcijas valdīšanu

an Iraqi man, a man from Iraq or of Iraqi descent

irākiešu izcelsmes tūristi

irākiešu žurnālists

sautēta zivs ar dārzeņiem irākiešu gaumē

stewed fish with vegetables, Iraqi style

(genitive plural): Iraqi, pertaining to Iraq and its people


irākiete

irākiete f (5th declension, masculine form: irākietis)

irākietis (masculine)
irākiete (nominative singular)
irākietes (nominative plural)
irākieti (accusative singular)
irākietes (accusative plural)
irākietes (genitive singular)
irākiešu (genitive plural)
irākietei (dative singular)
irākietēm (dative plural)
irākieti (instrumental singular)
irākietēm (instrumental plural)
irākietē (locative singular)
irākietēs (locative plural)
irākiete (singular vocative)
irākietes (plural vocative)

From Irāka (“Iraq”) + -iete, or irākietis (“Iraqi”) + -e (“fem.”).

laulības ar irākietēm rada problēmas amerikāņu virsniekiem

marriage with Iraqi women creates problems for American officers

a (female) Iraqi, a woman from Iraq or of Iraqi descent


rīdzinieces

inflection of rīdziniece:
genitive singular

inflection of rīdziniece:
nominative/vocative/accusative plural


rīdziniecēm

dative/instrumental plural of rīdziniece


rīdzinieku

inflection of rīdzinieks:
accusative/instrumental singular

inflection of rīdzinieks:
genitive plural


rīdzinieki

nominative/vocative plural of rīdzinieks


rīdzniekiem

dative/instrumental plural of rīdzinieks


rīdzinieci

accusative/instrumental singular of rīdziniece


rīdzinieks

rīdzinieks m (1st declension, feminine form: rīdziniece)

rīdziniece (feminine)
rīdzinieks (nominative singular)
rīdzinieki (nominative plural)
rīdzinieku (accusative singular)
rīdziniekus (accusative plural)
rīdzinieka (genitive singular)
rīdzinieku (genitive plural)
rīdziniekam (dative singular)
rīdziniekiem (dative plural)
rīdzinieku (instrumental singular)
rīdziniekiem (instrumental plural)
rīdziniekā (locative singular)
rīdziniekos (locative plural)
rīdziniek (singular vocative)
rīdzinieki (plural vocative)

From Rīga (“Riga”) + -inieks, with palatalization of g to dz.

veselīgs rīdzinieks veselā Rīgā

rīdzinieki krāšņi atzīmē 4.maija svētkus

Rigans celebrate the May 4th Holiday (Latvian renewed independence) with glamour

a (male) Rigan, a man from Riga, the capital of Latvia.


rīdziniece

rīdziniece f (5th declension, masculine form: rīdzinieks)

rīdzinieks (masculine)
rīdziniece (nominative singular)
rīdzinieces (nominative plural)
rīdzinieci (accusative singular)
rīdzinieces (accusative plural)
rīdzinieces (genitive singular)
rīdzinieču (genitive plural)
rīdziniecei (dative singular)
rīdziniecēm (dative plural)
rīdzinieci (instrumental singular)
rīdziniecēm (instrumental plural)
rīdziniecē (locative singular)
rīdziniecēs (locative plural)
rīdziniece (singular vocative)
rīdzinieces (plural vocative)

From Rīga (“Riga”) + -iniece, or rīdzinieks (“Rigan”) + -e (“fem.”) (with palatalization of g to dz and of k to c).

rīdziniece, kura laimēja 50 000 latu

rīdzinieces noslēpums

divas jaunas rīdzinieces meklē naktsmājas 30. aprīlī Liepājā - two young Rigan women are looking for a place to sleep on April 30th in Liepāja

a (female) Rigan, a woman born in Riga, the capital of Latvia


liepājniekiem

dative/instrumental plural of liepājnieks


liepājnieki

nominative/vocative plural of liepājnieks


liepājnieku

inflection of liepājnieks:
accusative/instrumental singular

inflection of liepājnieks:
genitive plural


liepājnieks

liepājnieks m (1st declension, feminine form: liepājniece)

liepājniece (feminine)
liepājnieks (nominative singular)
liepājnieki (nominative plural)
liepājnieku (accusative singular)
liepājniekus (accusative plural)
liepājnieka (genitive singular)
liepājnieku (genitive plural)
liepājniekam (dative singular)
liepājniekiem (dative plural)
liepājnieku (instrumental singular)
liepājniekiem (instrumental plural)
liepājniekā (locative singular)
liepājniekos (locative plural)
liepājniek (singular vocative)
liepājnieki (plural vocative)

es esmu liepājnieks

liepājnieki Muzeju naktī pētīs augu sēklas un stādīs kokus

people of Liepāja in the Museum Night will study seeds and plant trees


liepājnieces

inflection of liepājniece:
genitive singular

inflection of liepājniece:
nominative/vocative/accusative plural


liepājniecēm

dative/instrumental plural of liepājniece


liepājnieci

accusative/instrumental singular of liepājniece


daugavpilieši

nominative/vocative plural of daugavpilietis


daugavpiliešiem

dative/instrumental plural of daugavpilietis


daugavpilieti

vocative/accusative/instrumental singular of daugavpilietis

accusative/instrumental singular of daugavpiliete


liepājniece

liepājniece f (5th declension, masculine form: liepājnieks)

liepājnieks (masculine)
liepājniece (nominative singular)
liepājnieces (nominative plural)
liepājnieci (accusative singular)
liepājnieces (accusative plural)
liepājnieces (genitive singular)
liepājnieču (genitive plural)
liepājniecei (dative singular)
liepājniecēm (dative plural)
liepājnieci (instrumental singular)
liepājniecēm (instrumental plural)
liepājniecē (locative singular)
liepājniecēs (locative plural)
liepājniece (singular vocative)
liepājnieces (plural vocative)

From Liepāja + -niece, or liepājnieks (“(man) from Liepāja”) + -e (“fem.”) (with palatalization of k to c).

suffix

karjeru beidz valsts labākā tenisiste liepājniece Sevastova

the country's best (female) tennis player, Sevastova from Liepāja, ended her career

a woman born in Liepāja, a city in Latvia


daugavpilietis

lv-noun

daugavpilietis m (2nd declension, feminine form: daugavpiliete)

daugavpiliete (feminine)
daugavpilietis (nominative singular)
daugavpilieši (nominative plural)
daugavpilieti (accusative singular)
daugavpiliešus (accusative plural)
daugavpilieša (genitive singular)
daugavpiliešu (genitive plural)
daugavpilietim (dative singular)
daugavpiliešiem (dative plural)
daugavpilieti (instrumental singular)
daugavpiliešiem (instrumental plural)
daugavpilietī (locative singular)
daugavpiliešos (locative plural)
daugavpilieti (singular vocative)
daugavpilieši (plural vocative)

18 gadus vecs daugavpilietis Konstantīns Calko kļuva par Eiropas čempionu kartingā Supersport klasē

18-year-old Konstantīns Calko from Daugavpils became Europe's karting champion in the Supersport class

daudzi daugavpilieši nesaprot Rotko mākslu

many people of Daugavpils do not understand Rotko's art


hanu

inflection of hans:
accusative/instrumental singular


daugavpilietēm

dative/instrumental plural of daugavpiliete


daugavpilietes

inflection of daugavpiliete:
genitive singular

inflection of daugavpiliete:
nominative/vocative/accusative plural