raudulība

raudulība (nominative singular)
raudulību (accusative singular)
raudulības (genitive singular)
raudulībai (dative singular)
raudulību (instrumental singular)
raudulībā (locative singular)
raudulība (singular vocative)

From raudulis (“tearful”) + -ība (with raudulis from raud(as) (“crying”) + -ulis).

pēc mazās horejas bērnam var palikt uzbudināmība, raudulība vai apātiskums

after small chorea, children may still feel irritability, tearfulness or apathy

tautasdziesma nepieļauj tukšu raudulību; tā jūt līdzi, tā pati izdzīvo

the folk song does not allow empty tearfulness; it empathizes, it survives itself


raudiens

raudiens (nominative singular)
raudieni (nominative plural)
raudienu (accusative singular)
raudienus (accusative plural)
raudiena (genitive singular)
raudienu (genitive plural)
raudienam (dative singular)
raudieniem (dative plural)
raudienu (instrumental singular)
raudieniem (instrumental plural)
raudienā (locative singular)
raudienos (locative plural)
raudien (singular vocative)
raudieni (plural vocative)

sīks smiekliņš ne par ko, ātrs raudiens, arī gluži ne par ko...

little giggling without any reason, quick crying also really about nothing...

viņš atcerējās, kā tēvs mazam bija mācijis: ja tev nāk raudiens, tad lūko iedomāties kaut ko jocīgu

he remembered how (his) father had taught the little one: if you feel crying, tears coming, then try to think about something funny (so as not to cry)

Marta, galvu mazgājot, laida raudienu vaļa, kad ziepes vēl lāgā nebija viņas galvu pat redzējušas

Marta, washing her head, let the crying, tears come out, while the soap hadn't quite seen (= touched) her head yet

crying, weeping (shedding of tears, usually accompanied by uneven breathing (sobbing) and unarticulated sounds, caused by one's emotional state)


audzēju

inflection of audzējs:
accusative/instrumental singular


nestudēšanu

accusative/instrumental singular of nestudēšana


diskutēšanu

accusative/instrumental singular of diskutēšana


nediskutēšanu

accusative/instrumental singular of nediskutēšana


neaudzēšanu

accusative/instrumental singular of neaudzēšana


audzēšanu

accusative/instrumental singular of audzēšana


fotografēšanu

accusative/instrumental singular of fotografēšana


indēšanu

accusative/instrumental singular of indēšana


nefotografēšanu

accusative/instrumental singular of nefotografēšana


nereģistrēšanu

accusative/instrumental singular of nereģistrēšana


neindēšanu

accusative/instrumental singular of neindēšana


reģistrācijām

dative/instrumental plural of reģistrācija


reģistrācijas

inflection of reģistrācija:
genitive singular

inflection of reģistrācija:
nominative/vocative/accusative plural


nediskutēšana

nediskutēšana (nominative singular)
nediskutēšanu (accusative singular)
nediskutēšanas (genitive singular)
nediskutēšanai (dative singular)
nediskutēšanu (instrumental singular)
nediskutēšanā (locative singular)
nediskutēšana (singular vocative)

From nediskutē(t) (“to not discuss”) + -šana.

not discussing; verbal noun of nediskutēt


indēšana

indēšana (nominative singular)
indēšanu (accusative singular)
indēšanas (genitive singular)
indēšanai (dative singular)
indēšanu (instrumental singular)
indēšanā (locative singular)
indēšana (singular vocative)


audzēšana

audzēšana (nominative singular)
audzēšanu (accusative singular)
audzēšanas (genitive singular)
audzēšanai (dative singular)
audzēšanu (instrumental singular)
audzēšanā (locative singular)
audzēšana (singular vocative)

From audzē(t) (“to grow, to raise”) + -šana.

videi draudzīga liellopu audzēšana

tomātu audzēšana uz lauka

vīnogu audzēšana Latvijā

kas nepieciešams aitu audzēšanai?


reģistrāciju

inflection of reģistrācija:
accusative/instrumental singular

inflection of reģistrācija:
genitive plural


diskutēšana

diskutēšana (nominative singular)
diskutēšanu (accusative singular)
diskutēšanas (genitive singular)
diskutēšanai (dative singular)
diskutēšanu (instrumental singular)
diskutēšanā (locative singular)
diskutēšana (singular vocative)

discussing, discussion; verbal noun of diskutēt


nestudēšana

nestudēšana (nominative singular)
nestudēšanu (accusative singular)
nestudēšanas (genitive singular)
nestudēšanai (dative singular)
nestudēšanu (instrumental singular)
nestudēšanā (locative singular)
nestudēšana (singular vocative)

From nestudē(t) (“to not study”) + -šana.


fotografēšana

fotografēšana (nominative singular)
fotografēšanu (accusative singular)
fotografēšanas (genitive singular)
fotografēšanai (dative singular)
fotografēšanu (instrumental singular)
fotografēšanā (locative singular)
fotografēšana (singular vocative)

From fotografē(t) (“to photograph”) + -šana.

photographing; verbal noun of fotografēt


nefotografēšana

nefotografēšana (nominative singular)
nefotografēšanu (accusative singular)
nefotografēšanas (genitive singular)
nefotografēšanai (dative singular)
nefotografēšanu (instrumental singular)
nefotografēšanā (locative singular)
nefotografēšana (singular vocative)

From nefotografē(t) (“to not photograph”) + -šana.

suffix

not photographing; verbal noun of nefotografēt


neindēšana

neindēšana (nominative singular)
neindēšanu (accusative singular)
neindēšanas (genitive singular)
neindēšanai (dative singular)
neindēšanu (instrumental singular)
neindēšanā (locative singular)
neindēšana (singular vocative)

From neindē(t) (“to not poison”) + -šana.


demokratizēšanu

accusative/instrumental singular of demokratizēšana


nedemokratizēšanu

accusative/instrumental singular of nedemokratizēšana


reģistratūrām

dative/instrumental singular of reģistratūra


reģistratūras

inflection of reģistratūra:
genitive singular

inflection of reģistratūra:
nominative/vocative/accusative plural


reģistratūru

inflection of reģistratūra:
accusative/instrumental singular

inflection of reģistratūra:
genitive plural


reģistratoriem

dative/instrumental plural of reģistrators


nereģistrēšana

nereģistrēšana (nominative singular)
nereģistrēšanu (accusative singular)
nereģistrēšanas (genitive singular)
nereģistrēšanai (dative singular)
nereģistrēšanu (instrumental singular)
nereģistrēšanā (locative singular)
nereģistrēšana (singular vocative)

From nereģistrē(t) (“to not register”) + -šana.

not registering; verbal noun of nereģistrēt


reģistratores

inflection of reģistratore:
genitive singular

inflection of reģistratore:
nominative/vocative/accusative plural


reģistratorēm

dative/instrumental plural of reģistratore


fotogrāfijām

dative/instrumental plural of fotogrāfija


reģistratoru

inflection of reģistrators:
accusative/instrumental singular

inflection of reģistrators:
genitive plural


fotogrāfiju

accusative/instrumental singular of fotogrāfija


reģistratori

nominative/vocative plural of reģistrators

accusative/instrumental singular of reģistratore


fotogrāfijas

inflection of fotogrāfija:
genitive singular

inflection of fotogrāfija:
nominative/vocative/accusative plural


nedemokratizēšana

nedemokratizēšana (nominative singular)
nedemokratizēšanu (accusative singular)
nedemokratizēšanas (genitive singular)
nedemokratizēšanai (dative singular)
nedemokratizēšanu (instrumental singular)
nedemokratizēšanā (locative singular)
nedemokratizēšana (singular vocative)

From nedemokratizē(t) (“to not democratize”) + -šana.

not democratizing; verbal noun of nedemokratizēt


demokratizēšana

demokratizēšana (nominative singular)
demokratizēšanu (accusative singular)
demokratizēšanas (genitive singular)
demokratizēšanai (dative singular)
demokratizēšanu (instrumental singular)
demokratizēšanā (locative singular)
demokratizēšana (singular vocative)

From demokratizē(t) (“to democratize”) + -šana.

democratizing, democratization; verbal noun of demokratizēt


fotogrāfes

inflection of fotogrāfe:
genitive singular

inflection of fotogrāfe:
nominative/vocative/accusative plural


diskusiju

inflection of diskusija:
accusative/instrumental singular

inflection of diskusija:
genitive plural


diskusijas

inflection of diskusija:
genitive singular

inflection of diskusija:
nominative/vocative/accusative plural


neaudzēšana

neaudzēšana (nominative singular)
neaudzēšanu (accusative singular)
neaudzēšanas (genitive singular)
neaudzēšanai (dative singular)
neaudzēšanu (instrumental singular)
neaudzēšanā (locative singular)
neaudzēšana (singular vocative)

From neaudzē(t) (“to not grow, to raise”) + -šana.

not growing, not raising; verbal noun of neaudzēt


fotogrāfi

inflection of fotogrāfe:
accusative singular

inflection of fotogrāfe:
instrumental plural


fotogrāfu

inflection of fotogrāfs:
accusative/instrumental singular

inflection of fotogrāfs:
genitive plural


reģistrācija

reģistrācija (nominative singular)
reģistrācijas (nominative plural)
reģistrāciju (accusative singular)
reģistrācijas (accusative plural)
reģistrācijas (genitive singular)
reģistrāciju (genitive plural)
reģistrācijai (dative singular)
reģistrācijām (dative plural)
reģistrāciju (instrumental singular)
reģistrācijām (instrumental plural)
reģistrācijā (locative singular)
reģistrācijās (locative plural)
reģistrācija (singular vocative)
reģistrācijas (plural vocative)

From reģistrs (“register”) + -ācija. Clearly not formed in Latvian, but borrowed as such from some other European language.

iedzīvotāju reģistrācija

ienākumu reģistrācija

laulības reģistrācija

rakstnieka darbu reģistrācija

reģistrācijas lapa

temperatūras reģistrācija

saslimstības biežuma reģistrācija

registration (the act or process of registering, recording)


reģistratūra

reģistratūra (nominative singular)
reģistratūras (nominative plural)
reģistratūru (accusative singular)
reģistratūras (accusative plural)
reģistratūras (genitive singular)
reģistratūru (genitive plural)
reģistratūrai (dative singular)
reģistratūrām (dative plural)
reģistratūru (instrumental singular)
reģistratūrām (instrumental plural)
reģistratūrā (locative singular)
reģistratūrās (locative plural)
reģistratūra (singular vocative)
reģistratūras (plural vocative)

Apparently borrowed from Russian регистрату́ра (registratúra, “reception, front desk”), ultimately related to Medieval Latin registrum (cf. reģistrs).

bor

регистрату́ра

poliklīnikas reģistratūrā paredzēts ieviest apmeklētājiem ērto pašpierakstīšanās sistēmu

the polyclinic reception was designed to introduce visitors to a comfortable self-signup system

registration, reception (office or department where registration (e.g., of people) is carried out; hospital or polyclinic registration desk)


studijas

inflection of studija:
genitive singular

inflection of studija:
nominative/vocative/accusative plural


reģistratore

lv-noun

reģistratore f (5th declension, masculine form: reģistrators)

reģistrators (masculine)
reģistratore (nominative singular)
reģistratores (nominative plural)
reģistratori (accusative singular)
reģistratores (accusative plural)
reģistratores (genitive singular)
reģistratoru (genitive plural)
reģistratorei (dative singular)
reģistratorēm (dative plural)
reģistratori (instrumental singular)
reģistratorēm (instrumental plural)
reģistratorē (locative singular)
reģistratorēs (locative plural)
reģistratore (singular vocative)
reģistratores (plural vocative)

From reģistrators (“record keeper”) + -e (“[fem.]”).

suffix

pārceļu jūs par reģistratori vēstuļu nodaļā

I am promoting you to record keeper in the letters department

sanitāre ambulancē reizē arī pilda reģistratores pienākumus

the (female) medical worker in an ambulance sometimes also fulfills the duties of a receptionist (i.e., to check in a patient)

(female) registrar, record keeper; hospital or polyclinic receptionist (official in charge of registration, or of keeping records)


studiju

inflection of studija:
accusative/instrumental singular


reģistrators

lv-noun

reģistrators m (1st declension, feminine form: reģistratore)

reģistratore (feminine)
reģistrators (nominative singular)
reģistratori (nominative plural)
reģistratoru (accusative singular)
reģistratorus (accusative plural)
reģistratora (genitive singular)
reģistratoru (genitive plural)
reģistratoram (dative singular)
reģistratoriem (dative plural)
reģistratoru (instrumental singular)
reģistratoriem (instrumental plural)
reģistratorā (locative singular)
reģistratoros (locative plural)
reģistrator (singular vocative)
reģistratori (plural vocative)

Via some other European language, ultimately from Medieval Latin registro (see reģistrs), apparently with the agent suffix -(a)tor.

tu varētu iekārtot mani sanitārajā bataljonā par reģistratoru

you could provide me in the sanitary battalion with a record keeper

(male) registrar, record keeper; hospital or polyclinic receptionist (official in charge of registration, or of keeping records)


fotogrāfija

fotogrāfija (nominative singular)
fotogrāfijas (nominative plural)
fotogrāfiju (accusative singular)
fotogrāfijas (accusative plural)
fotogrāfijas (genitive singular)
fotogrāfiju (genitive plural)
fotogrāfijai (dative singular)
fotogrāfijām (dative plural)
fotogrāfiju (instrumental singular)
fotogrāfijām (instrumental plural)
fotogrāfijā (locative singular)
fotogrāfijās (locative plural)
fotogrāfija (singular vocative)
fotogrāfijas (plural vocative)

Borrowed from Russian фотогра́фія (fotográfija), ultimately a modern coinage based on Ancient Greek φῶς (phôs, “light”) (combining form φωτ- (phōt-)) and γράφω (gráphō, “to scratch, to scrape, to graze; to write”) + -ija.

fotogrāfija ir optisku, mehānisku, elektrisku un ķīmisku procesu komplekss

photography is a complex of optical, mechanical, electrical and chemical processes

(usually in the singular) photography (the technique of making pictures with a camera)

tā bija pirmā sievietes fotogrāfija, ko Ingus todien iebāza savā kabatas grāmatiņā

that was the first woman's photo which Ingus that day had put inside his pocket book

par savu tēvu viņa zina maz; tikai fotogrāfijas vecmāmiņas albumā

about her father she knew little; only (the) photos in (her) grandmother's album

photograph, photo (a picture taken via this process)

šodien fotogrāfija izaugusi par pastāvīgu mākslu

today, photography has grown into an independent (form of) art

(usually in the singular) photography (the art and craft of photograph and image making)


fotogrāfe

fotogrāfe m (1st declension, masculine form: fotogrāfs)

fotogrāfs (masculine)
fotogrāfe (nominative singular)
fotogrāfes (nominative plural)
fotogrāfi (accusative singular)
fotogrāfes (accusative plural)
fotogrāfes (genitive singular)
fotogrāfu (genitive plural)
fotogrāfei (dative singular)
fotogrāfēm (dative plural)
fotogrāfi (instrumental singular)
fotogrāfēm (instrumental plural)
fotogrāfē (locative singular)
fotogrāfēs (locative plural)
fotogrāfe (singular vocative)
fotogrāfes (plural vocative)

From fotogrāfs (“photographer”) + -e (“[fem.]”).

suffix

putnu fotogrāfe Selga Bērziņa no Liepājas iemūžinājusi putnus savas mājas dārzā, kur iekārtojusi putnu barotavu

the bird photographer Selga Bērziņa from Liepāja has immortalized the birds in her house garden, which she decorated with bird feeders

(female) photographer (woman who takes photographs, typically as an occupation; a specialist in photography)


fotogrāfs

lv-noun

fotogrāfs m (1st declension, feminine form: fotogrāfe)

fotogrāfe (feminine)
fotogrāfs (nominative singular)
fotogrāfi (nominative plural)
fotogrāfu (accusative singular)
fotogrāfus (accusative plural)
fotogrāfa (genitive singular)
fotogrāfu (genitive plural)
fotogrāfam (dative singular)
fotogrāfiem (dative plural)
fotogrāfu (instrumental singular)
fotogrāfiem (instrumental plural)
fotogrāfā (locative singular)
fotogrāfos (locative plural)
fotogrāf (singular vocative)
fotogrāfi (plural vocative)

Via some other European language, ultimately a modern coinage based on Ancient Greek φῶς (phôs, “light”) (combining form φωτ- (phōt-)) and γράφω (gráphō, “to scratch, to scrape, to graze; to write”).

redakcijas fotogrāfs

mākslas fotogrāfs

doties pie fotogrāfa

mācīties par fotogrāfu

Pavločevs turēja rokās stūri tik cītīgi, it ka pozētu fotogrāfam

Pavločevs held the steering wheel tight in his hands, as if posing to a photographer

mūsu fotogrāfi aizvien biežāk rīko portretu izstādes

our photographers are organizing portrait exhibitions increasingly more often

(male) photographer (man who takes photographs, typically as an occupation; a specialist in photography)


dzirdi

accusative/instrumental singular of dzirde


cerēšanu

accusative/instrumental singular of cerēšana


necerēšanu

accusative/instrumental singular of necerēšana


dzirdēšanu

accusative/instrumental singular of dzirdēšana


negribēšanu

accusative/instrumental singular of negribēšana


nedzirdēšanu

accusative/instrumental singular of nedzirdēšana


gribēšanu

accusative/instrumental singular of gribēšana


cerēšana

cerēšana (nominative singular)
cerēšanu (accusative singular)
cerēšanas (genitive singular)
cerēšanai (dative singular)
cerēšanu (instrumental singular)
cerēšanā (locative singular)
cerēšana (singular vocative)


dzirdēšana

dzirdēšana (nominative singular)
dzirdēšanu (accusative singular)
dzirdēšanas (genitive singular)
dzirdēšanai (dative singular)
dzirdēšanu (instrumental singular)
dzirdēšanā (locative singular)
dzirdēšana (singular vocative)


necerēšana

necerēšana (nominative singular)
necerēšanu (accusative singular)
necerēšanas (genitive singular)
necerēšanai (dative singular)
necerēšanu (instrumental singular)
necerēšanā (locative singular)
necerēšana (singular vocative)


gribēšana

gribēšana (nominative singular)
gribēšanu (accusative singular)
gribēšanas (genitive singular)
gribēšanai (dative singular)
gribēšanu (instrumental singular)
gribēšanā (locative singular)
gribēšana (singular vocative)


nedzirdēšana

nedzirdēšana (nominative singular)
nedzirdēšanu (accusative singular)
nedzirdēšanas (genitive singular)
nedzirdēšanai (dative singular)
nedzirdēšanu (instrumental singular)
nedzirdēšanā (locative singular)
nedzirdēšana (singular vocative)

From nedzirdē(t) (“to not hear”) + -šana.


vājdzirdību

accusative/instrumental singular of vājdzirdība


nedzirdību

accusative/instrumental singular of nedzirdība


kurlumu

accusative/instrumental singular of kurlums


negribēšana

negribēšana (nominative singular)
negribēšanu (accusative singular)
negribēšanas (genitive singular)
negribēšanai (dative singular)
negribēšanu (instrumental singular)
negribēšanā (locative singular)
negribēšana (singular vocative)

From negribē(t) (“to not want”) + -šana.


dzirde

dzirde (nominative singular)
dzirdi (accusative singular)
dzirdes (genitive singular)
dzirdei (dative singular)
dzirdi (instrumental singular)
dzirdē (locative singular)
dzirde (singular vocative)

From the same stem as the verb dzirdēt (“to hear”) (q.v.), made into a 5th-declension feminine noun.

laba dzirde

asa dzirde

dzirdes orgāns

dzirdes nervs

dzirdes sajūtas

dzirdes aparāts

dzirdes iespaidi

zaudēt dzirdi

hearing (the capacity to perceive sounds)

muzikālā dzirde

trenēta dzirde

absolūtā dzirde

spēlēt pēc dzirdes

pārbaudīt balsi un muzikālo dzirdi

to check, to test one's voice and musical hearing

hearing (the capacity to perceive and imitate musical sounds correctly)


vājdzirdība

vājdzirdība (nominative singular)
vājdzirdību (accusative singular)
vājdzirdības (genitive singular)
vājdzirdībai (dative singular)
vājdzirdību (instrumental singular)
vājdzirdībā (locative singular)
vājdzirdība (singular vocative)

From vājš (“weak”) + dzirde (“hearing”) + -ība.

vājdzirdību var radīt infekcijas slimības: gripa, skarlatīna, masalas...

infectious diseases can cause hearing impairment: influenza, scarlet fever, measles...

dzirdes aparātu pacientam izraksta tikai tajos gadījumos, kad vājdzirdību nevar ārstēt ne ar medikamentiem, ne arķirurģiski

a hearing aid is prescribed to patients only in cases in which it is not possible to treat the hearing impairment with medication or surgically

low, poor hearing, hearing impairment (the quality or state of one who is weak of hearing)


nedzirdība

nedzirdība (nominative singular)
nedzirdību (accusative singular)
nedzirdības (genitive singular)
nedzirdībai (dative singular)
nedzirdību (instrumental singular)
nedzirdībā (locative singular)
nedzirdība (singular vocative)

bērniem, kuriem agrāk bijusi laba dzirde, pēc histērijas lēkmes pēkšņi iestājas abpusēja nedzirdība; turklāt tikpat pēkšņi kā zudusi, dzirde atkal atjaunojas

children who had good hearing after fits of histeria suddenly had complete deafness on both sides; then, just as suddenly as it disappeared, the hearing came back

deafness, total hearing impairment (the quality of one who is deaf, incapable of hearing)


kurlums

kurlums (nominative singular)
kurlumu (accusative singular)
kurluma (genitive singular)
kurlumam (dative singular)
kurlumu (instrumental singular)
kurlumā (locative singular)
kurlum (singular vocative)

savā kurlumā viņš nav troksni dzirdējis

in (= because of) his deafness he didn't hear the noise

paaugstināts trokšņa līmenis rada daudzas slimības: nervu, psihiskās, sirds un asinsvadu slimības, tas var būt par iemeslu kurlumam

increased noise levels cause many diseases: nervous, mental, cardiovascular diseases, it can (also) be the cause for deafness

deafness (the quality of being deaf; the inability to perceive sounds)

tev kurlums iesēdies ausīs, un tu nedzirdi vairs

to you, deafness has set in the ears, and you will no longer hear

deafness (unwillingness to hear, to listen)


īgšanu

accusative/instrumental singular of īgšana


košana

košana (nominative singular)
košanu (accusative singular)
košanas (genitive singular)
košanai (dative singular)
košanu (instrumental singular)
košanā (locative singular)
košana (singular vocative)


kuršana

kuršana (nominative singular)
kuršanu (accusative singular)
kuršanas (genitive singular)
kuršanai (dative singular)
kuršanu (instrumental singular)
kuršanā (locative singular)
kuršana (singular vocative)

From kur(t) (“to light, to ignite”) + -šana.


nestigšana

nestigšana (nominative singular)
nestigšanu (accusative singular)
nestigšanas (genitive singular)
nestigšanai (dative singular)
nestigšanu (instrumental singular)
nestigšanā (locative singular)
nestigšana (singular vocative)

not sinking (in the mud, etc.); verbal noun of nestigt


ošana

ošana (nominative singular)
ošanu (accusative singular)
ošanas (genitive singular)
ošanai (dative singular)
ošanu (instrumental singular)
ošanā (locative singular)
ošana (singular vocative)


stigšana

stigšana (nominative singular)
stigšanu (accusative singular)
stigšanas (genitive singular)
stigšanai (dative singular)
stigšanu (instrumental singular)
stigšanā (locative singular)
stigšana (singular vocative)

sinking (in the mud, etc.); verbal noun of stigt


neīgšana

neīgšana (nominative singular)
neīgšanu (accusative singular)
neīgšanas (genitive singular)
neīgšanai (dative singular)
neīgšanu (instrumental singular)
neīgšanā (locative singular)
neīgšana (singular vocative)

From neīg(t) (“to not be surly, sullen, angry”) + -šana.

suffix

not being surly, sullen, angry; verbal noun of neīgt


īgšana

īgšana (nominative singular)
īgšanu (accusative singular)
īgšanas (genitive singular)
īgšanai (dative singular)
īgšanu (instrumental singular)
īgšanā (locative singular)
īgšana (singular vocative)

From īg(t) (“to be surly, sullen, angry”) + -šana.

being surly, sullen, angry; verbal noun of īgt


ošanu

accusative/instrumental singular of ošana


neīgšanu

accusative/instrumental singular of neīgšana


nekošana

nekošana (nominative singular)
nekošanu (accusative singular)
nekošanas (genitive singular)
nekošanai (dative singular)
nekošanu (instrumental singular)
nekošanā (locative singular)
nekošana (singular vocative)


stigšanu

accusative/instrumental singular of stigšana


neošanu

accusative/instrumental singular of neošana


nestigšanu

accusative/instrumental singular of nestigšana


nekuršana

nekuršana (nominative singular)
nekuršanu (accusative singular)
nekuršanas (genitive singular)
nekuršanai (dative singular)
nekuršanu (instrumental singular)
nekuršanā (locative singular)
nekuršana (singular vocative)

From nekur(t) (“to not light, to not ignite”) + -šana.

not lighting, not igniting; verbal noun of nekurt


nekošanu

accusative/instrumental singular of nekošana


košanu

accusative/instrumental singular of košana


kuršanu

accusative/instrumental singular of kuršana


nekuršanu

accusative/instrumental singular of nekuršana


neošana

neošana (nominative singular)
neošanu (accusative singular)
neošanas (genitive singular)
neošanai (dative singular)
neošanu (instrumental singular)
neošanā (locative singular)
neošana (singular vocative)


smakiem

(dialectal) instrumental plural of smaks


smakas

inflection of smaka:
nominative/vocative/accusative plural


smaku

inflection of smaka:
accusative/instrumental singular


smaku

(dialectal) accusative singular of smaks

(dialectal) instrumental singular of smaks


smaks

smaks (nominative singular)
smaki (nominative plural)
smaku (accusative singular)
smakus (accusative plural)
smaka (genitive singular)
smaku (genitive plural)
smakam (dative singular)
smakiem (dative plural)
smaku (instrumental singular)
smakiem (instrumental plural)
smakā (locative singular)
smakos (locative plural)
smak (singular vocative)
smaki (plural vocative)

(dialectal) smell, stink, stench; alternative form of smaka


oža

oža (nominative singular)
ožu (accusative singular)
ožas (genitive singular)
ožai (dative singular)
ožu (instrumental singular)
ožā (locative singular)
oža (singular vocative)

From the same stem as the verb ost (“to smell”) (q.v.), with an extra ending -yā: *uod-ya > oža.

jutīga oža

ožas orgāns, nervs, šūnas

ožas analizators

sunim smalka oža

noteikt ēdiena kvalitāti pēc ožas

to determine the quality of food by (one's sense of) smell

putnu sunim jābūt ar labu ožu, lai viņš putnu pēdas un pašus putnus tālu saostu un ātri atrastu

a bird dog must have a good (sense of) smell, so that he can smell and quickly find a bird's track or even the bird itslef

(sense) smell (the capacity to perceive various chemical substances in suspension in the air)

komisijas locekļi sapulcējās, lai dotu pēdējo novērtējumu konserviem... tika ņemti vērā izstrādājumu garša, oža, konsistence un ārējais noformējums

the commission members met to give the last assessment on the canned food... the taste, smell, consistence and external form of the products were taken into account


redzi

accusative/instrumental singular of redze


tausti

accusative/instrumental singular of tauste


tauste

tauste (nominative singular)
tausti (accusative singular)
taustes (genitive singular)
taustei (dative singular)
tausti (instrumental singular)
taustē (locative singular)
tauste (singular vocative)

A late 19th-century coinage, from the same stem as the verb taustīt (“to smell”) (q.v.), made into a 5th-declension feminine noun.

taustes orgāni, analizatori

taustes sajūtas, priekšstati

taustes atmiņa

noteikt priekšmetus pēc taustes

bērni attīsta sevī taustes izjūtu, viņiem vajag visu aptaustīt

children are developing in themselves the sense of touch, they need to touch and feel everything

rāpuļiem labi attīstīta arī tauste; šajā ziņā sevišķi jutīga tiem ir mēle

reptiles have a well developed (sense of) touch; in this respect, their tongue is particularly sensitive

(sense) touch (the capacity to perceive the external world and its objects by feeling them, especially with one's hands)


redze

redze (nominative singular)
redzi (accusative singular)
redzes (genitive singular)
redzei (dative singular)
redzi (instrumental singular)
redzē (locative singular)
redze (singular vocative)

From the same stem as the verb redzēt (“to see”) (q.v.), made into a 5th-declension feminine noun.

asa, vāja, normāla redze

pasliktināta redze

redzes spēja

redzes orgāns, nervs

redzes sajūtas, iespaidi

redzes asums

pārbaudīt redzi

piepūlēt redzi

zaudēt redzi

acs redzes ass

telpiskā redze

krāsu redze

binokulārā redze

redzes leņķis

redzes lauks, loks

redzes atmiņa

(sense) vision, eyesight (the capacity to perceive the external world visually)


nemainīšanu

accusative/instrumental singular of nemainīšana


mainīšanu

accusative/instrumental singular of mainīšana


taustīšanu

accusative/instrumental singular of taustīšana


redzēšanu

accusative/instrumental singular of redzēšana


netaustīšanu

accusative/instrumental singular of netaustīšana


neredzēšanu

accusative/instrumental singular of neredzēšana


neredzēšana

neredzēšana (nominative singular)
neredzēšanu (accusative singular)
neredzēšanas (genitive singular)
neredzēšanai (dative singular)
neredzēšanu (instrumental singular)
neredzēšanā (locative singular)
neredzēšana (singular vocative)


redzēšana

redzēšana (nominative singular)
redzēšanu (accusative singular)
redzēšanas (genitive singular)
redzēšanai (dative singular)
redzēšanu (instrumental singular)
redzēšanā (locative singular)
redzēšana (singular vocative)


mainīšana

mainīšana (nominative singular)
mainīšanu (accusative singular)
mainīšanas (genitive singular)
mainīšanai (dative singular)
mainīšanu (instrumental singular)
mainīšanā (locative singular)
mainīšana (singular vocative)


nemainīšana

nemainīšana (nominative singular)
nemainīšanu (accusative singular)
nemainīšanas (genitive singular)
nemainīšanai (dative singular)
nemainīšanu (instrumental singular)
nemainīšanā (locative singular)
nemainīšana (singular vocative)

From nemainī(t) (“to not change”) + -šana.


taustīšana

taustīšana (nominative singular)
taustīšanu (accusative singular)
taustīšanas (genitive singular)
taustīšanai (dative singular)
taustīšanu (instrumental singular)
taustīšanā (locative singular)
taustīšana (singular vocative)

From taustī(t) (“to feel, to touch”) + -šana.

feeling, touching; verbal noun of taustīt


netaustīšana

netaustīšana (nominative singular)
netaustīšanu (accusative singular)
netaustīšanas (genitive singular)
netaustīšanai (dative singular)
netaustīšanu (instrumental singular)
netaustīšanā (locative singular)
netaustīšana (singular vocative)

From netaustī(t) (“to not feel, to not touch”) + -šana.

not feeling, not touching; verbal noun of netaustīt


nelidošanu

accusative/instrumental singular of nelidošana


nedzīvošanu

accusative/instrumental singular of nedzīvošana


garšošanu

accusative/instrumental singular of garšošana


negaršošanu

accusative/instrumental singular of negaršošana


lidošanu

accusative/instrumental singular of lidošana


negatavošanu

accusative/instrumental singular of negatavošana


dzīvošanu

accusative/instrumental singular of dzīvošana


nedejošanu

accusative/instrumental singular of nedejošana


gatavošanu

accusative/instrumental singular of gatavošana


dejošanu

accusative/instrumental singular of dejošana


garšīgumu

accusative/instrumental singular of garšīgums


garšu

accusative/instrumental singular of garša


lidošana

lidošana (nominative singular)
lidošanu (accusative singular)
lidošanas (genitive singular)
lidošanai (dative singular)
lidošanu (instrumental singular)
lidošanā (locative singular)
lidošana (singular vocative)


nedzīvošana

nedzīvošana (nominative singular)
nedzīvošanu (accusative singular)
nedzīvošanas (genitive singular)
nedzīvošanai (dative singular)
nedzīvošanu (instrumental singular)
nedzīvošanā (locative singular)
nedzīvošana (singular vocative)

From nedzīvo(t) (“to not live”) + -šana.


gatavošana

gatavošana (nominative singular)
gatavošanu (accusative singular)
gatavošanas (genitive singular)
gatavošanai (dative singular)
gatavošanu (instrumental singular)
gatavošanā (locative singular)
gatavošana (singular vocative)

preparation, preparing; verbal noun of gatavot


nelidošana

nelidošana (nominative singular)
nelidošanu (accusative singular)
nelidošanas (genitive singular)
nelidošanai (dative singular)
nelidošanu (instrumental singular)
nelidošanā (locative singular)
nelidošana (singular vocative)


garšošana

garšošana (nominative singular)
garšošanu (accusative singular)
garšošanas (genitive singular)
garšošanai (dative singular)
garšošanu (instrumental singular)
garšošanā (locative singular)
garšošana (singular vocative)


negatavošana

negatavošana (nominative singular)
negatavošanu (accusative singular)
negatavošanas (genitive singular)
negatavošanai (dative singular)
negatavošanu (instrumental singular)
negatavošanā (locative singular)
negatavošana (singular vocative)

From negatavo(t) (“to not prepare”) + -šana.


dzīvošana

dzīvošana (nominative singular)
dzīvošanu (accusative singular)
dzīvošanas (genitive singular)
dzīvošanai (dative singular)
dzīvošanu (instrumental singular)
dzīvošanā (locative singular)
dzīvošana (singular vocative)


nedejošana

nedejošana (nominative singular)
nedejošanu (accusative singular)
nedejošanas (genitive singular)
nedejošanai (dative singular)
nedejošanu (instrumental singular)
nedejošanā (locative singular)
nedejošana (singular vocative)

From nedejo(t) (“to not dance”) + -šana.


negaršošana

negaršošana (nominative singular)
negaršošanu (accusative singular)
negaršošanas (genitive singular)
negaršošanai (dative singular)
negaršošanu (instrumental singular)
negaršošanā (locative singular)
negaršošana (singular vocative)

From negaršo(t) (“to not taste”) + -šana.


garšīgums

garšīgums (nominative singular)
garšīgumu (accusative singular)
garšīguma (genitive singular)
garšīgumam (dative singular)
garšīgumu (instrumental singular)
garšīgumā (locative singular)
garšīgum (singular vocative)

From garšīgs (“tasty”) + -ums (with garšīgs from garša (“taste”) + -īgs).

nav tīkami atdzisuši ēdieni, ja tiem jābūt siltiem, jo temperatūra zināmā mērā nosaka to garšīgumu

cooled food that had to be warm is not pleasant, because the temperature to some extent determines tastiness

tastiness (the quality of that which is tasty)


gardumu

inflection of gardums:
accusative/instrumental singular


gardums

gardums (nominative singular)
gardumi (nominative plural)
gardumu (accusative singular)
gardumus (accusative plural)
garduma (genitive singular)
gardumu (genitive plural)
gardumam (dative singular)
gardumiem (dative plural)
gardumu (instrumental singular)
gardumiem (instrumental plural)
gardumā (locative singular)
gardumos (locative plural)
gardum (singular vocative)
gardumi (plural vocative)

kā var atraidīt tādu gardumu kā tīru rudzu maizi?

how can one reject such a treat as pure rye bread?

no medus izgatavo dažādus gardumus: cepumus, konfektes, dzērienus...

from honey (one) makes several treats: cookies, candy, drinks...

uz galda starp parastajiem pavasara gardumiem: salātiem, redīsiem, burkāniņiem un citiem dārzājiem, ir arī dateles, apelsīni un mandarīni

on the table, among the usual spring treats: lettuce, radishes, carrots and other vegetables, there are also dates, oranges, and tangerines

tasty food or drink; a culinary treat, delight

ēdiena gardums

the tastiness, deliciousness of the food

(usually in the singular) tastiness, deliciousness (the quality of that which is tasty, delicious)


gaumi

accusative/instrumental singular of gaume


gaumu

(dialectal) accusative singular of gauma

(dialectal) instrumental singular of gauma


gaumīgumu

accusative/instrumental singular of gaumīgums


dejošana

dejošana (nominative singular)
dejošanu (accusative singular)
dejošanas (genitive singular)
dejošanai (dative singular)
dejošanu (instrumental singular)
dejošanā (locative singular)
dejošana (singular vocative)


gauma

gauma (nominative singular)
gaumu (accusative singular)
gaumas (genitive singular)
gaumai (dative singular)
gaumu (instrumental singular)
gaumā (locative singular)
gauma (singular vocative)

(dialectal) taste; alternative form of gaume


garša

garša (nominative singular)
garšas (nominative plural)
garšu (accusative singular)
garšas (accusative plural)
garšas (genitive singular)
garšu (genitive plural)
garšai (dative singular)
garšām (dative plural)
garšu (instrumental singular)
garšām (instrumental plural)
garšā (locative singular)
garšās (locative plural)
garša (singular vocative)
garšas (plural vocative)

From an old verb *gart (“to heat, to grow hot”) ( > “to steam”; cf. garot (“to steam”)), from the same stem as gars (“spirit; vapor, steam”) and gards (“delicious”) (q.v.), with an extra suffix -tya: *gar-tya- > garša.
The original meaning was probably “steaming, steam,” from which “sharp, pungent smell, (smoke) stink” (a meaning still attested in the 1870's) > “sharp, hot taste” > “taste (in general).” Only by the end of the 19th century was this word's meaning restricted to “taste” alone. (A minority opinion suggests that garša is actually derived from gards (“delicious”), with an unexpected š instead of the regular ž (< *d) because of the influence of the variant smarša of smarža (“smell, odor”).)

garšas nervi

par abinieku ožu, tāpat kā par to garšu, nav vēl īstas skaidrības

about the (senses of) smell and taste of amphibians, there is no real explanation (i.e., little is known) yet

(sense) taste (the capacity to perceive flavors)

salda, rūgta garša

patīkama garša

maizes, medus garša

sajust nelabu garšu mutē

ēst ar garšu

viela bez smakas un bez garšas

a substance without smell and without taste

pēc sēklas garšas atšķir saldās un rūgtās mandeles

by the taste of the seeds one distinguishes the sweet from the bitter almonds

jaunas garšas meklējot

taste, flavor (the sensation created by certain substances in the mouth: salty, bitter, sweet, acid)

viņš bija cilvēks pēc Hildegardis kundzes garšas

he was a person by (= who pleased) Mrs Hildegards' taste

(dated, nowadays mostly gaume, q.v.) taste (aesthetic and cultural discernment, the sense of what is aesthetically or culturally better)


gaume

gaume (nominative singular)
gaumes (nominative plural)
gaumi (accusative singular)
gaumes (accusative plural)
gaumes (genitive singular)
gaumju (genitive plural)
gaumei (dative singular)
gaumēm (dative plural)
gaumi (instrumental singular)
gaumēm (instrumental plural)
gaumē (locative singular)
gaumēs (locative plural)
gaume (singular vocative)
gaumes (plural vocative)

A borrowing from some Germanic language (cf. Old Norse gaum (“attention”), Gothic 𐌲𐌰𐌿𐌼𐌾𐌰𐌽 (gaumjan, “to notice, to observe”)), first mentioned in 18th-century dictionaries with the meaning of “attention,” a meaning attested dialectally still in the 1870s. The present meaning probably arose via the idea of “attention (to details);” by the end of the 19th century, it had become the standard meaning for this word.

cog

laba gaume

ģērbties ar gaumi

izkopt muzikālo gaumi

lēta, slikta gaume

mākslinieka gaumi vispirms nosaka prasme atšķirt labu darbu no slikta

an artist's taste is first of all expressed (as the) capacity to distinguish good work from bad

tāds darbs ir viņa gaumē

nē, tādas izpriecas nav manā gaumē

no, this kind of pastime, entertainment is not in my taste

plašā piedāvājumā: telpaugi dažādām gaumēm!

wide selection of house plants for every taste!

cik vīriešu, tik gaumju

(there are) as many preferences as (there are) men

taste (someone's individual preferences)

ēdiens poļu gaumē

food in Polish taste (= style, i.e., following Polish recipes, tradition)

pirmo reizi atkal pēc ilgāka laika bija iespējams kārtīgi paēst un pie tam izslavētas vācu gaumē pagatavotās siļķu kotletes

for the first time again after a long time it was possible to eat well, in fact the celebrated herring meatballs, prepared in the German style (lit. taste)

style, cuisine (following a certain recipe or culinary tradition)


dievināšana

dievināšana (nominative singular)
dievināšanu (accusative singular)
dievināšanas (genitive singular)
dievināšanai (dative singular)
dievināšanu (instrumental singular)
dievināšanā (locative singular)
dievināšana (singular vocative)

From dievinā(t) (“to adore, to idolize”) + -šana.

suffix

adoration, idolization, adoring, idolizing; verbal noun of dievināt


dziedāšana

dziedāšana (nominative singular)
dziedāšanu (accusative singular)
dziedāšanas (genitive singular)
dziedāšanai (dative singular)
dziedāšanu (instrumental singular)
dziedāšanā (locative singular)
dziedāšana (singular vocative)


neaudzināšana

neaudzināšana (nominative singular)
neaudzināšanu (accusative singular)
neaudzināšanas (genitive singular)
neaudzināšanai (dative singular)
neaudzināšanu (instrumental singular)
neaudzināšanā (locative singular)
neaudzināšana (singular vocative)

From neaudzinā(t) (“to not raise, to not bring up”) + -šana.

not raising, not bringing up, not educating; verbal noun of neaudzināt


nedievināšana

nedievināšana (nominative singular)
nedievināšanu (accusative singular)
nedievināšanas (genitive singular)
nedievināšanai (dative singular)
nedievināšanu (instrumental singular)
nedievināšanā (locative singular)
nedievināšana (singular vocative)

From dievinā(t) (“to not adore, to not idolize”) + -šana.

not adoring, not idolizing; verbal noun of nedievināt


dievināšanu

accusative/instrumental singular of dievināšana


neaudzināšanu

accusative/instrumental singular of neaudzināšana


nezināšana

nezināšana (nominative singular)
nezināšanu (accusative singular)
nezināšanas (genitive singular)
nezināšanai (dative singular)
nezināšanu (instrumental singular)
nezināšanā (locative singular)
nezināšana (singular vocative)


zināšana

zināšana (nominative singular)
zināšanu (accusative singular)
zināšanas (genitive singular)
zināšanai (dative singular)
zināšanu (instrumental singular)
zināšanā (locative singular)
zināšana (singular vocative)


raudināšana

raudināšana (nominative singular)
raudināšanu (accusative singular)
raudināšanas (genitive singular)
raudināšanai (dative singular)
raudināšanu (instrumental singular)
raudināšanā (locative singular)
raudināšana (singular vocative)

From raudinā(t) (“to make (someone) cry”) + -šana.

making (someone) cry; verbal noun of raudināt


mazināšana

mazināšana (nominative singular)
mazināšanu (accusative singular)
mazināšanas (genitive singular)
mazināšanai (dative singular)
mazināšanu (instrumental singular)
mazināšanā (locative singular)
mazināšana (singular vocative)

reducing, reduction; verbal noun of mazināt


jautrināšana

jautrināšana (nominative singular)
jautrināšanu (accusative singular)
jautrināšanas (genitive singular)
jautrināšanai (dative singular)
jautrināšanu (instrumental singular)
jautrināšanā (locative singular)
jautrināšana (singular vocative)

From jautrinā(t) (“to make cheerful”) + -šana.

making cheerful; verbal noun of jautrināt


saldināšana

saldināšana (nominative singular)
saldināšanu (accusative singular)
saldināšanas (genitive singular)
saldināšanai (dative singular)
saldināšanu (instrumental singular)
saldināšanā (locative singular)
saldināšana (singular vocative)


īsināšana

īsināšana (nominative singular)
īsināšanu (accusative singular)
īsināšanas (genitive singular)
īsināšanai (dative singular)
īsināšanu (instrumental singular)
īsināšanā (locative singular)
īsināšana (singular vocative)

From īsinā(t) (“to shorten, to abridge”) + -šana.

shortening, abridgment; verbal noun of īsināt


nemazināšana

nemazināšana (nominative singular)
nemazināšanu (accusative singular)
nemazināšanas (genitive singular)
nemazināšanai (dative singular)
nemazināšanu (instrumental singular)
nemazināšanā (locative singular)
nemazināšana (singular vocative)

From nemazinā(t) (“to not reduce”) + -šana.


drošināšana

drošināšana (nominative singular)
drošināšanu (accusative singular)
drošināšanas (genitive singular)
drošināšanai (dative singular)
drošināšanu (instrumental singular)
drošināšanā (locative singular)
drošināšana (singular vocative)

From drošinā(t) (“to reassure”) + -šana.

reassuring, reassurance; verbal noun of drošināt


nedrošināšana

nedrošināšana (nominative singular)
nedrošināšanu (accusative singular)
nedrošināšanas (genitive singular)
nedrošināšanai (dative singular)
nedrošināšanu (instrumental singular)
nedrošināšanā (locative singular)
nedrošināšana (singular vocative)

From nedrošinā(t) (“to not reassure”) + -šana.

not reassuring; verbal noun of nedrošināt


neraudināšana

neraudināšana (nominative singular)
neraudināšanu (accusative singular)
neraudināšanas (genitive singular)
neraudināšanai (dative singular)
neraudināšanu (instrumental singular)
neraudināšanā (locative singular)
neraudināšana (singular vocative)

From raudinā(t) (“to not make (someone) cry”) + -šana.

not making (someone) cry; verbal noun of neraudināt


neīsināšana

neīsināšana (nominative singular)
neīsināšanu (accusative singular)
neīsināšanas (genitive singular)
neīsināšanai (dative singular)
neīsināšanu (instrumental singular)
neīsināšanā (locative singular)
neīsināšana (singular vocative)

From neīsinā(t) (“to not shorten, to not abridge”) + -šana.

not shortening, not abridgment; verbal noun of neīsināt


nesaldināšana

nesaldināšana (nominative singular)
nesaldināšanu (accusative singular)
nesaldināšanas (genitive singular)
nesaldināšanai (dative singular)
nesaldināšanu (instrumental singular)
nesaldināšanā (locative singular)
nesaldināšana (singular vocative)

From nesaldinā(t) (“to not sweeten”) + -šana.

not sweetening; verbal noun of nesaldināt


nebiezināšana

nebiezināšana (nominative singular)
nebiezināšanu (accusative singular)
nebiezināšanas (genitive singular)
nebiezināšanai (dative singular)
nebiezināšanu (instrumental singular)
nebiezināšanā (locative singular)
nebiezināšana (singular vocative)

From nebiezinā(t) (“to not thicken”) + -šana.

not thickening; verbal noun of nebiezināt


biezināšana

biezināšana (nominative singular)
biezināšanu (accusative singular)
biezināšanas (genitive singular)
biezināšanai (dative singular)
biezināšanu (instrumental singular)
biezināšanā (locative singular)
biezināšana (singular vocative)


nedziedāšana

nedziedāšana (nominative singular)
nedziedāšanu (accusative singular)
nedziedāšanas (genitive singular)
nedziedāšanai (dative singular)
nedziedāšanu (instrumental singular)
nedziedāšanā (locative singular)
nedziedāšana (singular vocative)

From nedziedā(t) (“to not sing”) + -šana.


nejautrināšana

nejautrināšana (nominative singular)
nejautrināšanu (accusative singular)
nejautrināšanas (genitive singular)
nejautrināšanai (dative singular)
nejautrināšanu (instrumental singular)
nejautrināšanā (locative singular)
nejautrināšana (singular vocative)

From nejautrinā(t) (“to not make cheerful”) + -šana.

not making cheerful; verbal noun of nejautrināt


kurināšana

kurināšana (nominative singular)
kurināšanu (accusative singular)
kurināšanas (genitive singular)
kurināšanai (dative singular)
kurināšanu (instrumental singular)
kurināšanā (locative singular)
kurināšana (singular vocative)

From kurinā(t) (“to light, to ignite”) + -šana.

lighting, igniting; verbal noun of kurināt


nedziedāšanu

accusative/instrumental singular of nedziedāšana


zināšanu

accusative/instrumental singular of zināšana


neraudināšanu

accusative/instrumental singular of neraudināšana


nezināšanu

accusative/instrumental singular of nezināšana


raudināšanu

accusative/instrumental singular of raudināšana


dziedāšanu

accusative/instrumental singular of dziedāšana


kurināšanu

accusative/instrumental singular of kurināšana


nekurināšanu

accusative/instrumental singular of nekurināšana


nedievināšanu

accusative/instrumental singular of nedievināšana


nejautrināšanu

accusative/instrumental singular of nejautrināšana


mazināšanu

accusative/instrumental singular of mazināšana


īsināšanu

accusative/instrumental singular of īsināšana


jautrināšanu

accusative/instrumental singular of jautrināšana


neīsināšanu

accusative/instrumental singular of neīsināšana


nesaldināšanu

accusative/instrumental singular of nesaldināšana


saldināšanu

accusative/instrumental singular of saldināšana


nedrošināšanu

accusative/instrumental singular of nedrošināšana


nemazināšanu

accusative/instrumental singular of nemazināšana


nebiezināšanu

accusative/instrumental singular of nebiezināšana


biezināšanu

accusative/instrumental singular of biezināšana


drošināšanu

accusative/instrumental singular of drošināšana


nebēdnību

inflection of nebēdnība:
accusative/instrumental singular

inflection of nebēdnība:
genitive plural


nebēdnīgumu

accusative/instrumental singular of nebēdnīgums


nebēdnības

inflection of nebēdnība:
genitive singular

inflection of nebēdnība:
nominative/vocative/accusative plural


nekurināšana

nekurināšana (nominative singular)
nekurināšanu (accusative singular)
nekurināšanas (genitive singular)
nekurināšanai (dative singular)
nekurināšanu (instrumental singular)
nekurināšanā (locative singular)
nekurināšana (singular vocative)

From nekurinā(t) (“to not light, to not ignite”) + -šana.

not lighting, not igniting; verbal noun of nekurināt


nebēdnīgums

nebēdnīgums (nominative singular)
nebēdnīgumu (accusative singular)
nebēdnīguma (genitive singular)
nebēdnīgumam (dative singular)
nebēdnīgumu (instrumental singular)
nebēdnīgumā (locative singular)
nebēdnīgum (singular vocative)

zēna nebēdnīgums

viņā ir tik daudz dzīvīguma, vitalitātes un jaunības nebēdnīguma, ka Bērtulis iemīlas šajā meitenē

there is so much liveliness, vitality and youthful mischievousness in this girl that Bērtulis is falling in love with her


nebēdnes

inflection of nebēdne:
genitive singular

inflection of nebēdne:
nominative/vocative/accusative plural


nebēdni

accusative/instrumental singular of nebēdnis

accusative/instrumental singular of nebēdne


nebēdnība

nebēdnība (nominative singular)
nebēdnības (nominative plural)
nebēdnību (accusative singular)
nebēdnības (accusative plural)
nebēdnības (genitive singular)
nebēdnību (genitive plural)
nebēdnībai (dative singular)
nebēdnībām (dative plural)
nebēdnību (instrumental singular)
nebēdnībām (instrumental plural)
nebēdnībā (locative singular)
nebēdnībās (locative plural)
nebēdnība (singular vocative)
nebēdnības (plural vocative)

laipnā, sirsnīgā literatūras skolotāja atnes burtnīcas ar senām kāzu dziesmām: nebēdnība tur svijusies ar skumjām, prieks ar asarām

the kind, sincere literature teacher brought notebooks with old wedding songs: there mischievousness is intertwined with sadness, joy with tears

(chiefly in the singular) mischievousness, naughtiness, playfulness

jautru vīru pulkā kapteinis gatavs arī uz nebēdnībām

among the cheerful troops the captain was also ready for pranks

bet jaunība ari varonim ir jaunība, un tāpat gadījās pastrādāt kādu nebēdnību; komandieris ļoti labi saprata savus padotos un par nevainīgām draiskulībām viņus tikai labsirdīgi norāja

but youth is still youth even to a hero, and so it can do also playful behavior; the commander understood his subordinates very well, and for their innocent pranks he only scolded them good-naturedly

naughty, playful action; prank, joke; naughty behavior


nebēdnieci

accusative/instrumental singular of nebēdniece


nebēdniecēm

dative/instrumental plural of nebēdniece


nebēdnieki

nominative/vocative plural of nebēdnieks


nebēdniekiem

dative/instrumental plural of nebēdnieks


nebēdnieces

inflection of nebēdniece:
genitive singular

inflection of nebēdniece:
nominative/vocative/accusative plural


nebēdu

accusative/instrumental singular of nebēda


nebēdnieku

inflection of nebēdnieks:
accusative/instrumental singular

inflection of nebēdnieks:
genitive plural


nebēdne

lv-noun

nebēdne f (5th declension, masculine form: nebēdnis)

nebēdnis (masculine)
nebēdne (nominative singular)
nebēdnes (nominative plural)
nebēdni (accusative singular)
nebēdnes (accusative plural)
nebēdnes (genitive singular)
nebēdņu (genitive plural)
nebēdnei (dative singular)
nebēdnēm (dative plural)
nebēdni (instrumental singular)
nebēdnēm (instrumental plural)
nebēdnē (locative singular)
nebēdnēs (locative plural)
nebēdne (singular vocative)
nebēdnes (plural vocative)

From nebēdnis (“naughty, mischievous one”) + -e (“fem.”).

suffix

sargs pazina grāmatveža skuķi Mudīti, vienu no tām nebēdnēm kas vasarā nebaidījās līdzi puikām lēkt uz galvas upītes atvarā

the guard knew the accountant's girl Mudīte, one of those naughty girls who during the summer were not afraid of jumping head first into the river's whirlpools together with the boys


nebēdnieks

lv-noun

nebēdnieks m (2nd declension, feminine form: nebēdniece)

nebēdniece (feminine)
nebēdnieks (nominative singular)
nebēdnieki (nominative plural)
nebēdnieku (accusative singular)
nebēdniekus (accusative plural)
nebēdnieka (genitive singular)
nebēdnieku (genitive plural)
nebēdniekam (dative singular)
nebēdniekiem (dative plural)
nebēdnieku (instrumental singular)
nebēdniekiem (instrumental plural)
nebēdniekā (locative singular)
nebēdniekos (locative plural)
nebēdniek (singular vocative)
nebēdnieki (plural vocative)

viņam līdzi aizbrauca kāds no jaunākajiem Rīgas puišiem, vislielākais jokdaris un nebēdnieks visā bataljonā

together with him went one of the youngest Rīga boys, the greatest jester and mischievous boy in the entire battalion

mazie nebēdnieki, kuru te pirmīt bija vesels bars, laikam aizskrējusi pusdienās

the naughty little boys, of which just now there was a whole herd, had probably ran (home) for lunch


nebēdnis

nebēdnis m (2nd declension, feminine form: nebēdne)

nebēdne (feminine)
nebēdnis (nominative singular)
nebēdņi (nominative plural)
nebēdni (accusative singular)
nebēdņus (accusative plural)
nebēdņa (genitive singular)
nebēdņu (genitive plural)
nebēdnim (dative singular)
nebēdņiem (dative plural)
nebēdni (instrumental singular)
nebēdņiem (instrumental plural)
nebēdnī (locative singular)
nebēdņos (locative plural)
nebēdni (singular vocative)
nebēdņi (plural vocative)

From nebēda (“carefreeness”) with an extra n (perhaps from the suffix -ens), made into a 2nd-declension masculine noun (with nebēda from ne- + bēda (“sorrow, misfortune”)).

mazi, kareivīgi noskaņoti puišeļi skraida pa laipām un tiltiņiem un spēlē indiāņu spēles... “hei, mazais, kā tev klājas?” uzsaucam kādam nebēdnim

little boys with a military imagination were running around in bridges and footbridges, playing Indian games... “hey, baby, how are you doing?” said some mischievous boy

sievas steidza novākt izžauto veļu, reizēm patriekdamas nost mazos nebēdņus, kas nosmulētām rokām sniedzās noraut no auklas kādu veļas gabalu

the women rushed to remove the hanging clothes, sometimes chasing away small naughty children who were trying with stretched arms to rip some small piece off the clothes

mischievous, naughty person (usually a child)


nebēdību

accusative/instrumental singular of nebēdība


nebēdīgumu

accusative/instrumental singular of nebēdīgums


nebēdniece

nebēdniece f (5th declension, masculine form: nebēdnieks)

nebēdnieks (masculine)
nebēdniece (nominative singular)
nebēdnieces (nominative plural)
nebēdnieci (accusative singular)
nebēdnieces (accusative plural)
nebēdnieces (genitive singular)
nebēdnieču (genitive plural)
nebēdniecei (dative singular)
nebēdniecēm (dative plural)
nebēdnieci (instrumental singular)
nebēdniecēm (instrumental plural)
nebēdniecē (locative singular)
nebēdniecēs (locative plural)
nebēdniece (singular vocative)
nebēdnieces (plural vocative)

From nebēda (“carefreeness”) + -niece (with nebēda from ne- + bēda (“sorrow, misfortune”)), or nebēdnieks (“naughty, mischievous one”) + -e (“fem.”) (the latter with palatalization of k to c).

suffix

Kad es biju jauna meita, es biju liela nebēdniece: puisi ar kāju nospārdīju, suni ar kaulu nomētāju

when I was a young girl, I was a naughty one: I used to kick the boys and throw bones at dogs


rūpes

inflection of rūpe:
nominative/vocative/accusative plural


nebēda

nebēda (nominative singular)
nebēdu (accusative singular)
nebēdas (genitive singular)
nebēdai (dative singular)
nebēdu (instrumental singular)
nebēdā (locative singular)
nebēda (singular vocative)

uz nebēdu

dzīvo uz nebēdu kē putns zara galā

I live carefreely, cheerfully like a bird at the end of a branch

viņa pieglaužas kumeļa spožajam kaklam un auļo uz nebēdu

she rubbed gently against the bright neck of the foal and galloped cheerfully

priecīgā prāta raksturīgākās iezīmes ir nebēda, priecīgā dziesma un humors

the most characteristic features of a joyful mind are lightheartedness, a joyful song, and humor

carefreeness, lightheartedness (emotional state expressed in a cheerful, lighthearted, carefree way)


rūpu

(dialectal) instrumental singular of rūpa


gādību

accusative/instrumental singular of gādība


rūpi

accusative/instrumental singular of rūpe


gādīgumu

accusative/instrumental singular of gādīgums


rūpīgumu

accusative/instrumental singular of rūpīgums


rūpību

accusative/instrumental singular of rūpība


nebēdība

nebēdība (nominative singular)
nebēdību (accusative singular)
nebēdības (genitive singular)
nebēdībai (dative singular)
nebēdību (instrumental singular)
nebēdībā (locative singular)
nebēdība (singular vocative)

From nebēda (“carefreeness”) + -ība (with nebēda from ne- + bēda (“sorrow, misfortune”)).

jauniešu nebēdība

the carefreeness, cheerfulness of young men

puiku pasaule pilna nebēdības, jokiem, dažādiem stiķiem un niķiem, to optimismu nevar nomākt nekas

the boys' world (was) full of carefreeness, jokes, various tricks and whims, nobody could suppress their optimism

carefreeness, cheerfulness (the quality of one who is carefree, cheerful)


nebēdīgums

nebēdīgums (nominative singular)
nebēdīgumu (accusative singular)
nebēdīguma (genitive singular)
nebēdīgumam (dative singular)
nebēdīgumu (instrumental singular)
nebēdīgumā (locative singular)
nebēdīgum (singular vocative)

From nebēdīgs (“cheerful, carefree”) + -ums (with nebēdīgs from nebēda (“carefreeness”) + -īgs, and nebēda from ne- + bēda (“sorrow, misfortune”)).

meitenes nebēdīgums


raizi

accusative/instrumental singular of raize


raizes

inflection of raize:
nominative/vocative/accusative plural


gādība

gādība (nominative singular)
gādību (accusative singular)
gādības (genitive singular)
gādībai (dative singular)
gādību (instrumental singular)
gādībā (locative singular)
gādība (singular vocative)

From gād(āt) (“to take care, to provide”) + -ība.

zēns slimo ar sirdi; tas nozīmē, ka viņam jo sevišķi vajadzīga mātes gādība, mātes siltums

the boy suffers from a heart (condition); this means that (his) mother's care and warmth are particularly necessary to him

es nejūtu ap sevi rūpību un gādību, kas man nepieciešama, lai rastos iedvesma

I don't feel around me the care and attention necessary for me to find inspiration

care, attention (to someone's needs), caringness


gādīgums

gādīgums (nominative singular)
gādīgumu (accusative singular)
gādīguma (genitive singular)
gādīgumam (dative singular)
gādīgumu (instrumental singular)
gādīgumā (locative singular)
gādīgum (singular vocative)

From gādīgs (“caring”) + -ums (with gādīgs from gād(āt) (“to take care, to provide”) + -īgs).

vecāku gādīgums


rūpīgums

rūpīgums (nominative singular)
rūpīgumu (accusative singular)
rūpīguma (genitive singular)
rūpīgumam (dative singular)
rūpīgumu (instrumental singular)
rūpīgumā (locative singular)
rūpīgum (singular vocative)

From rūpīgs (“caring, careful”) + -ums (with rūpīgs from rūpe (“worry, concern”) + -īgs).

vecāku rūpīgums

“steidzies lēnam!” dziļa doma ir šajā tautas gudrībā; tā māca netūļāties, nevilcināties, taču arī nestrēbt karstu; māca ātrumu sabalansēt ar pamatīgumu, rūpīgumu

“hurry slowly!” (there) is deep thinking in this folk wisdom; it teaches not to linger, not to hesitate, but also not to gulp down what is too hot; it teaches to balance speed with thoroughness, carefulness, precision


rūpība

rūpība (nominative singular)
rūpību (accusative singular)
rūpības (genitive singular)
rūpībai (dative singular)
rūpību (instrumental singular)
rūpībā (locative singular)
rūpība (singular vocative)

viņas mīlestība bija pārvējusies rūpībā, saglabājot sirds siltumu un līdzjūtību grūtdieņiem

her love had transformed into care, keeping the wamrth of heart and the compassion for those who suffer

I don't feel around me the care and attention that is neecessary for me to find inspiration

par saviem pēcnācējiem kaķenes gādāja ar aizkustinošu rūpību

female cats look after their offspring with touching care

viss liecināja par neparastu rūpību, ar kādu bija uzpostas vecās mājas istabas

everything bore witness to the extraordinary care with which the room had been tidied up


bezrūpību

accusative/instrumental singular of bezrūpība


bezrūpīgumu

accusative/instrumental singular of bezrūpīgums


rūpe

rūpe (nominative singular)
rūpes (nominative plural)
rūpi (accusative singular)
rūpes (accusative plural)
rūpes (genitive singular)
rūpju (genitive plural)
rūpei (dative singular)
rūpēm (dative plural)
rūpi (instrumental singular)
rūpēm (instrumental plural)
rūpē (locative singular)
rūpēs (locative plural)
rūpe (singular vocative)
rūpes (plural vocative)

From Proto-Baltic *rūp-, from Proto-Indo-European *Hrewp- (“to pull, to tear, to break”) (whence also rupjš (“coarse, rough”), q.v.). Cognates include Lithuanian rū́pė, rūpė̃, rūpė́jimas (“worrying”), Russian ру́пить (rúpitʹ, “to cause concern”), Belarusian ру́піць (rúpicʹ, “to care”), Czech rupati, rupěti (“to crunch”), Polish rupić się (“to strive”).

cog

ikdienas rūpes

sagādāt daudz rūpju

rūpju pilns

rūpju nomākts

rūpju sagrauzts

rūpes un raizes

worries and concerns (i.e., a sequence of bad events)

grūts darbs, rūpes un sirdēsti bija uz viņas sejas atstājuši savas pēdas

hard work, worries and heartache had left their mark on her face

garajā rindā stāv bāla meitene... meiteni nomāc rūpes: kaut tikai neizpārdotu visas teātra biļetes!

in the long line there is a pale girl... worries make the girl anexious: ah, if only they won't sell all the theater tickets!

vai tiešām kontracepcija ir tikai sievietes rūpe?

is contraception really only the woman's concern?

administrācijai radās jaunas rūpes: steidzīgi jāorganizē skola; pirmais septembris jau pie durvīm

the administration had a new concern: it was necessary to organize the school quickly; the first of September was at the door (i.e., coming fast)

(chiefly in the plural) worries, concern (undesirable, unpleasant situation or condition which one tolerates or seeks to prevent; the feelings, mental states and thoughts generated by such situations or conditions)

rūpes par bērniem, par ģimeni

uzņemties rūpes par slimnieku

to take care, to assume responsibility for a sick person

pēc aiziešanas pensijā viņa visu rūpi veltīja abiem vīrišiem

after retirement she dedicated all care to the two men

ir pieklājības normas, kas balstās uz rūpēm un gādību par otru cilvēku

there are norms of decency that are based on care and concern for another person (= other people)

care (about someone), attention (to someone's needs

rūpes par kārtību

rūpes par satiksmes drošību

kad atceros kara gadus, nāk prātā, ar kādu rupi mēs uzturējām kārtībā savu zemnīcu

when I remember the war years, (what) comes to mind (is) with what care we kept our dugout in order

care, concern, interest (in something, so that it goes well)


bezrūpība

bezrūpība (nominative singular)
bezrūpību (accusative singular)
bezrūpības (genitive singular)
bezrūpībai (dative singular)
bezrūpību (instrumental singular)
bezrūpībā (locative singular)
bezrūpība (singular vocative)

From bez (“without”) + rūpe (“worry, concern”) + -ība.

compound

bērna bezrūpība

viņa seja pauda bezrūpību

dzīvot bezrūpībā

to live in carefreeness, to live carefree

meitene nepazina bērnības bezrūpību; agri atrauta no mātes, viņa kļuva par kalponi

the girl did not now the carefreeness of childhood; early torn from her mother, she became a (house)maid

carefreeness (the quality of one who is carefree, without worries)


rūpa

rūpa (nominative singular)
rūpas (nominative plural)
rūpu (accusative singular)
rūpas (accusative plural)
rūpas (genitive singular)
rūpu (genitive plural)
rūpai (dative singular)
rūpām (dative plural)
rūpu (instrumental singular)
rūpām (instrumental plural)
rūpā (locative singular)
rūpās (locative plural)
rūpa (singular vocative)
rūpas (plural vocative)

(dialectal) worries, concerns; alternative form of rūpe


raize

raize (nominative singular)
raizes (nominative plural)
raizi (accusative singular)
raizes (accusative plural)
raizes (genitive singular)
raižu (genitive plural)
raizei (dative singular)
raizēm (dative plural)
raizi (instrumental singular)
raizēm (instrumental plural)
raizē (locative singular)
raizēs (locative plural)
raize (singular vocative)
raizes (plural vocative)

From Proto-Baltic *riež-, *raiž-, from earlier *reiž-, from Proto-Indo-European *rey- (“to scratch, to tear, to cut”) (whence also rieva (“wrinkle”), quod vide), with an extra element ǵ. The original meaning was probably “cut”, from which “piercing, stabbing pain” and then “worry, anxiety”. Cognates include Lithuanian ráižyti, raižýti (“to cut, to slice, to pierce”), Polish rznąć (“to cut”). A minority view suggests a different source for this word: Proto-Indo-European *wrēǵ- (“to break”) (with *ē → *ei → ai), whence also Lithuanian rė́žti (“to cut”), Russian ре́зать (rézatʹ, “to cut”).

der

ikdienas raizes

lielas raizes

sagādāt daudz raižu

rūpes un raizes

viņš nesajuta nedz raizes, nedz nemieru, viņa sirds kā laiva peldēja pa svētdienīgu gaišumu

he felt no worries, no anxiety, his heart floated like a boat in the holiday air

es esmu slikts cilvēks, es tev darītu raizes, bet es tevi mīļotu

I am a bad person, I would give you worries, but I would love you

Žuburs domāja par meičas raižu pilno skatienu, viņš visos sīkumos atcerējās viņas sejas izteiksmi

Žuburs thought about the girl's concerned (lit. full of concern) look, he remembered every detail or her facial expression

kad Jānis uzticēja mātei savas raizes par skolām, viņas padoms bija citāds nekā tēvam

when Jānis trusted his mother with his concerns about the schools, her advice was different from (his) father's

concern, worry (negative emotional state caused by unpleasant circumstances which one has to endure or try to prevent)


bezrūpīgums

bezrūpīgums (nominative singular)
bezrūpīgumu (accusative singular)
bezrūpīguma (genitive singular)
bezrūpīgumam (dative singular)
bezrūpīgumu (instrumental singular)
bezrūpīgumā (locative singular)
bezrūpīgum (singular vocative)

From bezrūpīgs (“carefree”) + -ums (with bezrūpīgs from bez (“without”) + rūpe (“worry, concern”) + -īgs).

bērnības bezrūpīgums

bezrūpīgums darbā

lightheadedness, carelessness (the quality of one who does not take his duties seriously)


vājprātībām

dative/instrumental plural of vājprātība


vājprātības

inflection of vājprātība:
genitive singular

inflection of vājprātība:
nominative/vocative/accusative plural


vājprātību

inflection of vājprātība:
accusative/instrumental singular

inflection of vājprātība:
genitive plural


vājprātu

inflection of vājprāts:
accusative/instrumental singular


ārprātu

inflection of ārprāts:
accusative/instrumental singular


vājprātīgumu

accusative/instrumental singular of vājprātīgums


vājprāts

vājprāts (nominative singular)
vājprāti (nominative plural)
vājprātu (accusative singular)
vājprātus (accusative plural)
vājprāta (genitive singular)
vājprātu (genitive plural)
vājprātam (dative singular)
vājprātiem (dative plural)
vājprātu (instrumental singular)
vājprātiem (instrumental plural)
vājprātā (locative singular)
vājprātos (locative plural)
vājprāt (singular vocative)
vājprāti (plural vocative)

bērns bija netīrs un pilns kukaiņiem; tas izrādīja arī vājprāta pazīmes

the child was dirty and full of insects; he also showed signs of insanity

madness, insanity (abnormal mental state characterized by mental processes going the wrong way, not reflecting reality)

bet tas taču ir vājprāts!

nonsense, madness (something that does not make sense, that is not reasonable)


vājprātīgums

vājprātīgums (nominative singular)
vājprātīgumu (accusative singular)
vājprātīguma (genitive singular)
vājprātīgumam (dative singular)
vājprātīgumu (instrumental singular)
vājprātīgumā (locative singular)
vājprātīgum (singular vocative)

From vājprātīgs (“insane”) + -ums (with vājprātīgs from vājprāts (“insanity”) + -īgs, and vājprāts from vājš (“weak”) + prāts (“mind”)).

absolūts vājprātīgums

craziness, madness, insanity (the quality of one who is crazy, mad, insane; some specific behavior that seems to express craziness)


vājprātība

vājprātība (nominative singular)
vājprātības (nominative plural)
vājprātību (accusative singular)
vājprātības (accusative plural)
vājprātības (genitive singular)
vājprātību (genitive plural)
vājprātībai (dative singular)
vājprātībām (dative plural)
vājprātību (instrumental singular)
vājprātībām (instrumental plural)
vājprātībā (locative singular)
vājprātībās (locative plural)
vājprātība (singular vocative)
vājprātības (plural vocative)

jau tā galva rūc no nepatikšanām; vēl Artūrs ar savām vājprātībām līdīs virsū!

(my) head is already growling with unpleasant things; and yet Artūrs thusts himself upon (us) with his crazy things (lit. crazinesses)


ārprāts

ārprāts (nominative singular)
ārprāti (nominative plural)
ārprātu (accusative singular)
ārprātus (accusative plural)
ārprāta (genitive singular)
ārprātu (genitive plural)
ārprātam (dative singular)
ārprātiem (dative plural)
ārprātu (instrumental singular)
ārprātiem (instrumental plural)
ārprātā (locative singular)
ārprātos (locative plural)
ārprāt (singular vocative)
ārprāti (plural vocative)

ārprāta lēkme

viņu pārņēma ārprāts

ārprāta pārņemts cilvēks

kliegt kā ārprātā

to scream as if in madness (i.e., like a madman)

ak tu ārprāts!

tīrais ārprāts!

to darīt būtu ārprāts


neaušanu

accusative/instrumental singular of neaušana


nepiemiršanu

accusative/instrumental singular of nepiemiršana


dzelšanu

accusative/instrumental singular of dzelšana


pirkšanu

accusative/instrumental singular of pirkšana


nedzelšanu

accusative/instrumental singular of nedzelšana


nepirkšanu

accusative/instrumental singular of nepirkšana


nepiemiršana

nepiemiršana (nominative singular)
nepiemiršanu (accusative singular)
nepiemiršanas (genitive singular)
nepiemiršanai (dative singular)
nepiemiršanu (instrumental singular)
nepiemiršanā (locative singular)
nepiemiršana (singular vocative)

From nepiemir(st) (“to forget (temporarily)”) + -šana.

suffix

(the act, process of) not forgetting temporarily; verbal noun of nepiemirst

the act; process of; the act; process of


nedzelšana

nedzelšana (nominative singular)
nedzelšanu (accusative singular)
nedzelšanas (genitive singular)
nedzelšanai (dative singular)
nedzelšanu (instrumental singular)
nedzelšanā (locative singular)
nedzelšana (singular vocative)

From nedzel(t) (“to not sting”) + -šana.

(the act, process of) not stinging; verbal noun of nedzelt


dzelšana

dzelšana (nominative singular)
dzelšanu (accusative singular)
dzelšanas (genitive singular)
dzelšanai (dative singular)
dzelšanu (instrumental singular)
dzelšanā (locative singular)
dzelšana (singular vocative)

(the act, process of) stinging; verbal noun of dzelt


neaušana

neaušana (nominative singular)
neaušanu (accusative singular)
neaušanas (genitive singular)
neaušanai (dative singular)
neaušanu (instrumental singular)
neaušanā (locative singular)
neaušana (singular vocative)

From neau(t) (“to not put on footwear”) + -šana.

(the act, process of) not putting on footwear; verbal noun of neaut

(the act, process of) dawning; verbal noun of neaust

(the act, process of) weaving; verbal noun of neaust


nepirkšana

nepirkšana (nominative singular)
nepirkšanu (accusative singular)
nepirkšanas (genitive singular)
nepirkšanai (dative singular)
nepirkšanu (instrumental singular)
nepirkšanā (locative singular)
nepirkšana (singular vocative)

(the act, process of) not buying, not purchasing; verbal noun of nepirkt


aušanu

accusative/instrumental singular of aušana


pirkšana

pirkšana (nominative singular)
pirkšanu (accusative singular)
pirkšanas (genitive singular)
pirkšanai (dative singular)
pirkšanu (instrumental singular)
pirkšanā (locative singular)
pirkšana (singular vocative)

(the act, process of) buying, purchasing; verbal noun of pirkt


asumu

inflection of asums:
accusative/instrumental singular


aušana

aušana (nominative singular)
aušanu (accusative singular)
aušanas (genitive singular)
aušanai (dative singular)
aušanu (instrumental singular)
aušanā (locative singular)
aušana (singular vocative)

(the act, process of) weaving; verbal noun of aust


aušana

From au(t) (“to put on footwear”) + -šana.

(the act, process of) putting on footwear; verbal noun of aut


aušana

(the act, process of) dawning; verbal noun of aust


bēdīgumu

accusative/instrumental singular of bēdīgums


asums

asums (nominative singular)
asumi (nominative plural)
asumu (accusative singular)
asumus (accusative plural)
asuma (genitive singular)
asumu (genitive plural)
asumam (dative singular)
asumiem (dative plural)
asumu (instrumental singular)
asumiem (instrumental plural)
asumā (locative singular)
asumos (locative plural)
asum (singular vocative)
asumi (plural vocative)

cirvja asums

akmens šķautnes asums

durkļa asums

lūk, tur jau mirdzēja apaļā zāģa asmens; viņš pārbaudīja ar pirkstu zobu asumu

see, there the circular saw blade was shining; he checked with (his) finger the (saw) tooth sharpness

sharpness (the quality of that which is sharp, or pointed)

vaibstu asums

sharpness (the quality of features that are sharp, angular, not rounded)

nātres asums

sharpness (the quality of plants which have little thorns, or a sharp edge)

ādas asums

coarseness, roughness (the quality of skin, fabric, etc. which is coarse, rough)

smaržas asums

vēja asums

sāpju asums

balss asums

satīras asums

sharpness (the quality of voices, words, texts, etc. which are sharp, biting, unsparing, fierce)

zīmējuma kontūru asums

fotoattēla asums

sharpness (the quality of lines, drawings, features, etc. which are sharp, well-defined, clearly marked)

Daugavmalā cīņa iedegās ar pieaugošu asumu

the fight on the banks of the Daugava (river) came on with increasing sharpness

(of problems, questions) sharpness, clarity, importance

dzirdes, redzes asums

prāta ' asums

usnei ir tādi asumi, kas duras rokā

thistle has such sharp spines that it (can) pierce the hand

(usually in the plural) pointed, sharp spines, growths, protuberances

runāt bez asumiem

izvairīties no liekiem asumiem


bēdīgums

bēdīgums (nominative singular)
bēdīgumu (accusative singular)
bēdīguma (genitive singular)
bēdīgumam (dative singular)
bēdīgumu (instrumental singular)
bēdīgumā (locative singular)
bēdīgum (singular vocative)

From bēdīgs (“sad”) + -ums (with bēdīgs from bēda (“sorrow, misery”) + -īgs).

meitenes bēdīgums

balss bēdīgums

sadness (the quality of one who is sad, of something that expresses sad feelings)

Jaunsudrabiņš atceras mājas, kur viņš aiziet ar māti pēc tēva nāves: “vieta un apkārtne līdz bēdīgumam nabadzīga”

Jaunsudrabiiņš remembers the house where he and his mother went (to live) after (his) father's death: “the place and its surroundings (is) poor to the point of sadness, squalor”

stāvokļa bēdīgums

the sadness, misfortune of (such a) state, situation


kurmandži

kurdu valodā izšķir divus dialektus: kurmandži, kurā runā ziemeļa rieteņa novados, un sorani, kurā runā ziemeļa austreņa teritorijās

in the Kurdish language one distinguishes two dialects: Kurmanji, which is spoken in the northwestern regions, and Sorani, which is spoken in the northeastern territories

Kurmanji (the northern variant of the Kurdish language)


nemiršanu

accusative/instrumental singular of nemiršana


stumšanu

accusative/instrumental singular of stumšana


neklupšanu

accusative/instrumental singular of neklupšana


nestumšanu

accusative/instrumental singular of nestumšana


miršanu

accusative/instrumental singular of miršana


klupšanu

accusative/instrumental singular of klupšana


neklupšana

neklupšana (nominative singular)
neklupšanu (accusative singular)
neklupšanas (genitive singular)
neklupšanai (dative singular)
neklupšanu (instrumental singular)
neklupšanā (locative singular)
neklupšana (singular vocative)

From neklup(t) (“to not stumble, to not trip”) + -šana.

not stumbling, not tripping; verbal noun of klupt


nestumšana

nestumšana (nominative singular)
nestumšanu (accusative singular)
nestumšanas (genitive singular)
nestumšanai (dative singular)
nestumšanu (instrumental singular)
nestumšanā (locative singular)
nestumšana (singular vocative)

From nestum(t) (“to not pull, to not push, to not shove”) + -šana.

not pulling, not pushing, not shoving; verbal noun of nestumt


klupšana

klupšana (nominative singular)
klupšanu (accusative singular)
klupšanas (genitive singular)
klupšanai (dative singular)
klupšanu (instrumental singular)
klupšanā (locative singular)
klupšana (singular vocative)

From klup(t) (“to stumble, to trip”) + -šana.

stumbling, tripping; verbal noun of klupt


stumšana

stumšana (nominative singular)
stumšanu (accusative singular)
stumšanas (genitive singular)
stumšanai (dative singular)
stumšanu (instrumental singular)
stumšanā (locative singular)
stumšana (singular vocative)

From stum(t) (“to pull, to push, to shove”) + -šana.

pulling, pushing, shoving; verbal noun of stumt


dānietes

inflection of dāniete:
genitive singular

inflection of dāniete:
nominative/vocative/accusative plural


apavu

inflection of apavs:
accusative/instrumental singular


latvju valodu

accusative/instrumental singular of latvju valoda


apavnieku

inflection of apavnieks:
accusative/instrumental singular

inflection of apavnieks:
genitive plural


apavnieci

accusative/instrumental singular of apavniece


latviešu valodu

accusative/instrumental singular of latviešu valoda


apavnieces

inflection of apavniece:
genitive singular

inflection of apavniece:
nominative/vocative/accusative plural


dānieti

accusative/instrumental singular of dāniete


kurpnieci

accusative/instrumental singular of kurpniece


kurpnieku

inflection of kurpnieks:
accusative/instrumental singular

inflection of kurpnieks:
genitive plural


kurpnieces

inflection of kurpniece:
genitive singular

inflection of kurpniece:
nominative/vocative/accusative plural


miršana

miršana (nominative singular)
miršanu (accusative singular)
miršanas (genitive singular)
miršanai (dative singular)
miršanu (instrumental singular)
miršanā (locative singular)
miršana (singular vocative)


miršana

(dialectal) forgetting; verbal noun of mirst


kurpes

inflection of kurpe:
nominative/vocative/accusative plural


latvju valoda

latvju valoda (nominative singular)
latvju valodu (accusative singular)
latvju valodas (genitive singular)
latvju valodai (dative singular)
latvju valodu (instrumental singular)
latvju valodā (locative singular)
latvju valoda (singular vocative)

Latvian language (lit. language of the Latvians)


pastalu

inflection of pastala:
accusative/instrumental singular


lietuviešu valodu

lietuviešu valoda
lietuviešu valoda#Latvian

accusative/instrumental singular of lietuviešu valoda


apavniece

lv-noun

apavniece m (1st declension, masculine form: apavnieks)

apavnieks (masculine)
apavniece (nominative singular)
apavnieces (nominative plural)
apavnieci (accusative singular)
apavnieces (accusative plural)
apavnieces (genitive singular)
apavnieču (genitive plural)
apavniecei (dative singular)
apavniecēm (dative plural)
apavnieci (instrumental singular)
apavniecēm (instrumental plural)
apavniecē (locative singular)
apavniecēs (locative plural)
apavniece (singular vocative)
apavnieces (plural vocative)

From apavs (“footwear”) + -niece, or apavnieks (“cobbler, shoemaker”) + -e (“[fem.]”) (with palatalization of k to c).


latviešu valoda

latviešu valoda (nominative singular)
latviešu valodu (accusative singular)
latviešu valodas (genitive singular)
latviešu valodai (dative singular)
latviešu valodu (instrumental singular)
latviešu valodā (locative singular)
latviešu valoda (singular vocative)


pastalas

inflection of pastala:
genitive singular

inflection of pastala:
nominative/vocative/accusative plural


kurpniece

lv-noun

kurpniece f (5th declension, masculine form: kurpnieks)

kurpnieks (masculine)
kurpniece (nominative singular)
kurpnieces (nominative plural)
kurpnieci (accusative singular)
kurpnieces (accusative plural)
kurpnieces (genitive singular)
kurpnieču (genitive plural)
kurpniecei (dative singular)
kurpniecēm (dative plural)
kurpnieci (instrumental singular)
kurpniecēm (instrumental plural)
kurpniecē (locative singular)
kurpniecēs (locative plural)
kurpniece (singular vocative)
kurpnieces (plural vocative)

From kurpe (“shoe”) + -niece, or kurpnieks (“cobbler, shoemaker”) + -e (“[fem.]”) (with palatalization of k to c).

suffix

par kurpnieci nostrādājusi jau ilgus gadus un ne reizi nav nožēlojusi, ka izvēlējusies šo sievietei neparasto amatu

she had worked many years as a (female) cobbler and not once did she regret having chosen a profession so unusual for a woman


kurpi

accusative/instrumental singular of kurpe


dāniete

lv-noun

dāniete f (5th declension, masculine form: dānis)

dānis (masculine)
dāniete (nominative singular)
dānietes (nominative plural)
dānieti (accusative singular)
dānietes (accusative plural)
dānietes (genitive singular)
dāniešu (genitive plural)
dānietei (dative singular)
dānietēm (dative plural)
dānieti (instrumental singular)
dānietēm (instrumental plural)
dānietē (locative singular)
dānietēs (locative plural)
dāniete (singular vocative)
dānietes (plural vocative)

a (female) Dane, a woman born in Denmark


holandieši

nominative/vocative plural of holandietis


kurpnieks

kurpnieks m (1st declension, feminine form: kurpniece)

kurpniece (feminine)
kurpnieks (nominative singular)
kurpnieki (nominative plural)
kurpnieku (accusative singular)
kurpniekus (accusative plural)
kurpnieka (genitive singular)
kurpnieku (genitive plural)
kurpniekam (dative singular)
kurpniekiem (dative plural)
kurpnieku (instrumental singular)
kurpniekiem (instrumental plural)
kurpniekā (locative singular)
kurpniekos (locative plural)
kurpniek (singular vocative)
kurpnieki (plural vocative)

From kurpe (“shoe”) + -nieks. An old formation, it was the example on the basis of which J. Alunāns suggested using the suffix -nieks more broadly to derive names of craftsmen.

kurpnieku darbnīca

kurpnieku meistars, māceklis

viņa skatījās uz manām kurpēm un teica, ka būšot drīz jau cauras, vajagot pie laika dot kurpniekam

she looked at my shoes and said that they would soon have holes and (that) it would be necessary to take (lit. give) them to the cobbler's

(male) cobbler, shoemaker (craftsman who makes or repairs shoes, boots, sandals and other footwear)

iet kurpniekos

to play this game (lit. to go in the cobblers)

pa vakariem visi gāja kurpniekos un citās rotaļās

in the evenings everybody played (lit. went in the) cobblers and other games

(usually in the plural) a game in which there is a dialogue between the participants and a person in the middle, at the end of which the person in the middle drops a stick and everybody changes places


holandiešiem

dative/instrumental plural of holandietis


holandietēm

dative/instrumental plural of holandiete


holandietes

inflection of holandiete:
genitive singular

inflection of holandiete:
nominative/vocative/accusative plural


apavs

apavs (nominative singular)
apavi (nominative plural)
apavu (accusative singular)
apavus (accusative plural)
apava (genitive singular)
apavu (genitive plural)
apavam (dative singular)
apaviem (dative plural)
apavu (instrumental singular)
apaviem (instrumental plural)
apavā (locative singular)
apavos (locative plural)
apav (singular vocative)
apavi (plural vocative)

From the same stem as the verb aut (“to put on (footwear)”): *ap-aw-as > apavs. The original meaning, probably “bandage,” “covering (cloth),” was already often connected to footwear in 17th- and 18th-century texts, though not obligatorily (cf. expressions like kāju apavs “foot apavs” in folk tales). Cognates include Lithuanian ãpavas, Russian обувь (obuvʹ), Czech obuv, Polish obuw.

ādas, gumijas apavi

vasaras, ziemas apavi

viegli, smagi apavi

mājas apavi

labot apavus

kurpnieks novietoja kurpi uz plaukta blakus citiem labojamiem apaviem

the cobbler placed the shoe on the shelf, next to the other footwear to be mended

gaumīgi iekārtotajās veikala telpās vitrinās izvietotas dāždažādu lielumu, fasonu un krāsu kurpes un citi apavi

in the indoor showcases of a tastefully decorated shop one places shoes and other footwear of various sizes, styles and colors

un pēkšņi šķiet: ir apavs caurs

and suddenly it seemed: the shoe has a hole


holandiešu valodā

holandiešu valoda
holandiešu valoda#Latvian


holandieti

vocative/accusative/instrumental singular of holandietis

accusative/instrumental singular of holandiete


japāņu valodu

accusative/instrumental singular of japāņu valoda


igauni

vocative/accusative/instrumental singular of igaunis


igaunieti

accusative/instrumental singular of igauniete


igaunietes

inflection of igauniete:
genitive singular

inflection of igauniete:
nominative/vocative/accusative plural


leišu valodu

accusative/instrumental singular of leišu valoda


holandiešu valodu

accusative/instrumental singular of holandiešu valoda


lietuviešu valoda

lietuviešu valoda (nominative singular)
lietuviešu valodu (accusative singular)
lietuviešu valodas (genitive singular)
lietuviešu valodai (dative singular)
lietuviešu valodu (instrumental singular)
lietuviešu valodā (locative singular)
lietuviešu valoda (singular vocative)

Lithuanian language (lit. language of the Lithuanians)


igauņu valodu

accusative/instrumental singular of igauņu valoda


polietes

inflection of poliete:
genitive singular

inflection of poliete:
nominative/vocative/accusative plural


polieti

accusative/instrumental singular of poliete


poļu valodu

accusative/instrumental singular of poļu valoda


holandiešu valoda

holandiešu valoda (nominative singular)
holandiešu valodu (accusative singular)
holandiešu valodas (genitive singular)
holandiešu valodai (dative singular)
holandiešu valodu (instrumental singular)
holandiešu valodā (locative singular)
holandiešu valoda (singular vocative)

Dutch language (lit. language of the Dutch)


japāņu valoda

japāņu valoda (nominative singular)
japāņu valodu (accusative singular)
japāņu valodas (genitive singular)
japāņu valodai (dative singular)
japāņu valodu (instrumental singular)
japāņu valodā (locative singular)
japāņu valoda (singular vocative)

Japanese language (lit. language of the Japanese)


kurpe

kurpe (nominative singular)
kurpes (nominative plural)
kurpi (accusative singular)
kurpes (accusative plural)
kurpes (genitive singular)
kurpju (genitive plural)
kurpei (dative singular)
kurpēm (dative plural)
kurpi (instrumental singular)
kurpēm (instrumental plural)
kurpē (locative singular)
kurpēs (locative plural)
kurpe (singular vocative)
kurpes (plural vocative)

From Proto-Baltic *kurp- (+ feminine ending -e), from the zero grade *kr̥p- of Proto-Indo-European *kerp- (“piece of leather; shoe”), from the stem *ker- (“to cut”) (whence also cirpt (“to shear, to clip”), q.v.) with an extra p. Semantic evolution: “to cut” > “a cut piece of leather” > “shoe (made of leather)” > “shoe.” Cognates include Lithuanian kùrpė (“shoe, half-boot, slipper; foot (measure of length)”), Old Prussian kurpe (“shoe”), Russian dialectal корпа́ть (korpátʹ, “to mend clothes”), Bulgarian кърпа (kǎrpa, “rag, cloth, patch”), Serbo-Croatian kȑpa (“patch, piece of cloth”), kȑplje (“old shoes, skis”), Old Irish cairem (“cobbler”) (< *karɸyamos), Ancient Greek καρβάτινος (karbátinos, “made of leather”), καρβάτιναι (karbátinai, “rawhide shoes”), καρπάτινον (karpátinon, “simple shoe made of one piece of leather”).

cog

vīriešu vasaras kurpes

sieviešu ielas kurpes

augstpapēžu kurpes

rīta kurpes

kurpes ar sprādzi

kurpju auklas

spodrināt kurpes

novilkt kurpes

baleta kurpes

Kumuru ciema kurpniekam Mednītim nācās taisīt vairākus pārus kurpju

Mednītis, the shoemaker of the village of Kumuru, had to make several pairs of shoes

(usually in the plural) shoes (footwear made of strong, rigid material (e.g., leather) with heels and hard soles, covering the foot but not higher than the ankle)

balsta iekšējā kurpe

(technology) a component part which supports something else


holandietis

lv-noun

holandietis m (2nd declension, feminine form: holandiete)

holandiete (feminine)
holandietis (nominative singular)
holandieši (nominative plural)
holandieti (accusative singular)
holandiešus (accusative plural)
holandieša (genitive singular)
holandiešu (genitive plural)
holandietim (dative singular)
holandiešiem (dative plural)
holandieti (instrumental singular)
holandiešiem (instrumental plural)
holandietī (locative singular)
holandiešos (locative plural)
holandieti (singular vocative)
holandieši (plural vocative)

holandiešu valoda

(genitive plural): Dutch, pertaining to the Netherlands or Holland and its people


holandiete

holandiete f (5th declension, masculine form: holandietis)

holandietis (masculine)
holandiete (nominative singular)
holandietes (nominative plural)
holandieti (accusative singular)
holandietes (accusative plural)
holandietes (genitive singular)
holandiešu (genitive plural)
holandietei (dative singular)
holandietēm (dative plural)
holandieti (instrumental singular)
holandietēm (instrumental plural)
holandietē (locative singular)
holandietēs (locative plural)
holandiete (singular vocative)
holandietes (plural vocative)

From Holande (“Holland”) + -iete, or holandietis (“Dutchman”) + -e (“fem.”).

a Dutchwoman, a woman from the Netherlands


pastala

pastala (nominative singular)
pastalas (nominative plural)
pastalu (accusative singular)
pastalas (accusative plural)
pastalas (genitive singular)
pastalu (genitive plural)
pastalai (dative singular)
pastalām (dative plural)
pastalu (instrumental singular)
pastalām (instrumental plural)
pastalā (locative singular)
pastalās (locative plural)
pastala (singular vocative)
pastalas (plural vocative)

This word, already mentioned in 14th-century texts, is traditionally considered a borrowing from Russian посто́лы (postóly) (dialectal), itself apparently a borrowing from Turkish postal (“shoe”), from post (“skin, leather”). More recently, it has been suggested that it may be derived from the stem of stāt (“to stop, to stand”); cf. Lithuanian pastõlas, pastõlis (“base, support”). If this is true, the original meaning of pastala would have been “that which is located under (something else).” Some Old Prussian place names (Pastoline, Pastelina) appear to contain a cognate of this word.

dziļās pastalas

Sīmanis apsēdās grāvmālē atpūsties, savilka ciešāk atslābušās pastalu auklas

Sīmanis sat down by the ditch to rest (and) tightened his loose pastala laces

(usually in the plural) simple, primitive shoes made of one piece of leather without seams and with straps or laces on top


leišu valoda

leišu valoda (nominative singular)
leišu valodu (accusative singular)
leišu valodas (genitive singular)
leišu valodai (dative singular)
leišu valodu (instrumental singular)
leišu valodā (locative singular)
leišu valoda (singular vocative)


igauniete

igauniete f (5th declension, masculine form: igaunis)

igaunis (masculine)
igauniete (nominative singular)
igaunietes (nominative plural)
igaunieti (accusative singular)
igaunietes (accusative plural)
igaunietes (genitive singular)
igauniešu (genitive plural)
igaunietei (dative singular)
igaunietēm (dative plural)
igaunieti (instrumental singular)
igaunietēm (instrumental plural)
igaunietē (locative singular)
igaunietēs (locative plural)
igauniete (singular vocative)
igaunietes (plural vocative)

esmu igauniete, bet dzīvoju Latvijā kopš 2004. gada

I am (an) Estonian (woman), and I have lived in Latvia since 2004

a (female) Estonian, a woman born in Estonia


igauņu valoda

igauņu valoda (nominative singular)
igauņu valodu (accusative singular)
igauņu valodas (genitive singular)
igauņu valodai (dative singular)
igauņu valodu (instrumental singular)
igauņu valodā (locative singular)
igauņu valoda (singular vocative)

Estonian language (lit. language of the Estonians)


poļu valoda

poļu valoda (nominative singular)
poļu valodu (accusative singular)
poļu valodas (genitive singular)
poļu valodai (dative singular)
poļu valodu (instrumental singular)
poļu valodā (locative singular)
poļu valoda (singular vocative)

Polish language (lit. language of the Poles)


poliete

poliete f (5th declension, masculine form: polis)

polis (masculine)
poliete (nominative singular)
polietes (nominative plural)
polieti (accusative singular)
polietes (accusative plural)
polietes (genitive singular)
poliešu (genitive plural)
polietei (dative singular)
polietēm (dative plural)
polieti (instrumental singular)
polietēm (instrumental plural)
polietē (locative singular)
polietēs (locative plural)
poliete (singular vocative)
polietes (plural vocative)

pusmūža sieviete, pēc tautības poliete, ir atbraukusi ekskursijā no dzimtās Varšavas

a middle-aged woman, a Pole by ethnicity, arrived in an excursion from her native Warsaw


igaunis

igaunis m (2nd declension, feminine form: igauniete)

igauniete (feminine)
igaunis (nominative singular)
igauņi (nominative plural)
igauni (accusative singular)
igauņus (accusative plural)
igauņa (genitive singular)
igauņu (genitive plural)
igaunim (dative singular)
igauņiem (dative plural)
igauni (instrumental singular)
igauņiem (instrumental plural)
igaunī (locative singular)
igauņos (locative plural)
igauni (singular vocative)
igauņi (plural vocative)

Probably derived from the old name of a region in Estonia, corresponding to Latin Ugaunia (where the initial u was probably pronounced as ü). It is also possible that the original word was the name of a tribe living to the East of the Germans, called in Latin Inguaeones. These two Latin terms may also be ultimately related.

igauņu valoda

igauņu literatūra

igauņu dzejnieki

(genitive plural) Estonian; pertaining to Estonia and its people


apavnieks

apavnieks m (1st declension, feminine form: apavniece)

apavniece (feminine)
apavnieks (nominative singular)
apavnieki (nominative plural)
apavnieku (accusative singular)
apavniekus (accusative plural)
apavnieka (genitive singular)
apavnieku (genitive plural)
apavniekam (dative singular)
apavniekiem (dative plural)
apavnieku (instrumental singular)
apavniekiem (instrumental plural)
apavniekā (locative singular)
apavniekos (locative plural)
apavniek (singular vocative)
apavnieki (plural vocative)

profesionāli tehniskā skola šogad dos 200 frizieru, apavnieku, pulksteņlabotāju un elektrisko sadzīves priekšmetu remontatslēdznieku

this year, the professional technical school will form (lit. give) 200 barbers, shoemakers, watchmakers and household appliances repairmen


somu valodu

accusative/instrumental singular of somu valoda


nemiršana

nemiršana (nominative singular)
nemiršanu (accusative singular)
nemiršanas (genitive singular)
nemiršanai (dative singular)
nemiršanu (instrumental singular)
nemiršanā (locative singular)
nemiršana (singular vocative)


nemiršana

From nemir(st) (“to not forget”) + -šana.

(dialectal) not forgetting; verbal noun of nemirst


somieti

accusative/instrumental singular of somiete


somietes

inflection of somiete:
genitive singular

inflection of somiete:
nominative/vocative/accusative plural


zviedrieti

accusative/instrumental singular of zviedriete


zviedru valodu

accusative/instrumental singular of zviedru valoda


zviedrietes

inflection of zviedriete:
genitive singular

inflection of zviedriete:
nominative/vocative/accusative plural


zviedrietēm

dative/instrumental plural of zviedriete


zviedru

accusative/instrumental singular of zviedrs


somu valoda

somu valoda (nominative singular)
somu valodu (accusative singular)
somu valodas (genitive singular)
somu valodai (dative singular)
somu valodu (instrumental singular)
somu valodā (locative singular)
somu valoda (singular vocative)

Finnish language (lit. language of the Finns)


spāni

accusative/instrumental singular of spānis


spāniešu valodu

accusative/instrumental singular of spāniešu valoda


somiete

somiete f (5th declension, masculine form: soms)

soms (masculine)
somiete (nominative singular)
somietes (nominative plural)
somieti (accusative singular)
somietes (accusative plural)
somietes (genitive singular)
somiešu (genitive plural)
somietei (dative singular)
somietēm (dative plural)
somieti (instrumental singular)
somietēm (instrumental plural)
somietē (locative singular)
somietēs (locative plural)
somiete (singular vocative)
somietes (plural vocative)

dziedātāja bija somiete

a (female) Finn, a Finnish woman, a woman born in Finland


spāņu valodu

accusative/instrumental singular of spāņu valoda


zviedru valoda

zviedru valoda (nominative singular)
zviedru valodu (accusative singular)
zviedru valodas (genitive singular)
zviedru valodai (dative singular)
zviedru valodu (instrumental singular)
zviedru valodā (locative singular)
zviedru valoda (singular vocative)

Swedish language (lit. language of the Swedes)


spānietes

inflection of spāniete:
genitive singular

inflection of spāniete:
nominative/vocative/accusative plural


spānieti

vocative/accusative/instrumental singular of spānietis

accusative/instrumental singular of spāniete


zviedriete

zviedriete f (5th declension, masculine form: zviedrs)

zviedrs (masculine)
zviedriete (nominative singular)
zviedrietes (nominative plural)
zviedrieti (accusative singular)
zviedrietes (accusative plural)
zviedrietes (genitive singular)
zviedriešu (genitive plural)
zviedrietei (dative singular)
zviedrietēm (dative plural)
zviedrieti (instrumental singular)
zviedrietēm (instrumental plural)
zviedrietē (locative singular)
zviedrietēs (locative plural)
zviedriete (singular vocative)
zviedrietes (plural vocative)

gaišmataina zviedriete

zviedriete tautastērpā

a (female) Swede, a Swedish woman, a woman born in Sweden


spāniešu valoda

spāniešu valoda (nominative singular)
spāniešu valodu (accusative singular)
spāniešu valodas (genitive singular)
spāniešu valodai (dative singular)
spāniešu valodu (instrumental singular)
spāniešu valodā (locative singular)
spāniešu valoda (singular vocative)

Spanish (lit. language of the Spaniards)


spāņu valoda

spāņu valoda (nominative singular)
spāņu valodu (accusative singular)
spāņu valodas (genitive singular)
spāņu valodai (dative singular)
spāņu valodu (instrumental singular)
spāņu valodā (locative singular)
spāņu valoda (singular vocative)

Spanish language (lit. language of the Spaniards)


zviedrs

zviedrs m (1st declension, feminine form: zviedriete)

zviedriete (feminine)
zviedrs (nominative singular)
zviedri (nominative plural)
zviedru (accusative singular)
zviedrus (accusative plural)
zviedra (genitive singular)
zviedru (genitive plural)
zviedram (dative singular)
zviedriem (dative plural)
zviedru (instrumental singular)
zviedriem (instrumental plural)
zviedrā (locative singular)
zviedros (locative plural)
zviedr (singular vocative)
zviedri (plural vocative)

Apparently borrowed from German Schwede (“Swede”), though the form is somewhat anomalous (extra r, initial z instead of š).

satikām divus zviedrus

zviedru valoda

zviedru literatūra

zviedru zeme

zviedru karaviri

(genitive plural) Swedish, pertaining to Sweden and its people


francūzi

vocative/accusative/instrumental singular of francūzis


francūzietes

inflection of francūziete:
genitive singular

inflection of francūziete:
nominative/vocative/accusative plural


francūzietēm

dative/instrumental plural of francūziete