kvantitetta

kvantitetta (nominative singular)
kvantitetat (nominative plural)
kvantitetan (genitive singular)
kvantitettoin (genitive plural)
kvantitettaa (partitive singular)
kvantitettoja (partitive plural)
kvantitettaa (illative singular)
kvantitettoi (illative plural)
kvantitetas (inessive singular)
kvantitetois (inessive plural)
kvantitetast (elative singular)
kvantitetoist (elative plural)
kvantitetalle (allative singular)
kvantitetoille (allative plural)
kvantitetal (adessive singular)
kvantitetoil (adessive plural)
kvantitetalt (ablative singular)
kvantitetoilt (ablative plural)
kvantitetaks (singular translative)
kvantitetoiks (plural translative)
kvantitettanna (essive singular)
kvantitettaan (essive singular)
kvantitettoinna (essive plural)
kvantitettoin (essive plural)
kvantitettant (exessive singular)
kvantitettoint (exessive plural)

[ˈkʋɑntʲĭˌte̞tː]

[ˈkʋɑnd̥iˌd̥e̞tːɑ]

Ultimately from Latin quantitas (“amount”).

Sitä aikaa, mikä männöö äänen sanomista vart, kutsutaa kvantitetaks.

This time, that goes by for the pronunciation of a sound, is called length.


alasokka

alasokka (nominative singular)
alasokat (nominative plural)
alasokan (genitive singular)
alasokkiin (genitive plural)
alasokkaa (partitive singular)
alasokkia (partitive plural)
alasokkaa (illative singular)
alasokkii (illative plural)
alasokas (inessive singular)
alasokis (inessive plural)
alasokast (elative singular)
alasokist (elative plural)
alasokalle (allative singular)
alasokille (allative plural)
alasokal (adessive singular)
alasokil (adessive plural)
alasokalt (ablative singular)
alasokilt (ablative plural)
alasokaks (singular translative)
alasokiks (plural translative)
alasokkanna (essive singular)
alasokkaan (essive singular)
alasokkinna (essive plural)
alasokkiin (essive plural)
alasokkant (exessive singular)
alasokkint (exessive plural)

/ˈɑlɑˌsokːɑ/

[ˈɑɫɑˌs̠o̞kː]

/ˈɑlɑˌsokːɑ/

[ˈɑɫɑˌʒ̥o̞kːɑ]


kvantitettasteeppeni

[ˈkʋɑntʲĭˌte̞tːəˌs̠teːpːe̞nʲ]

[ˈkʋɑnd̥iˌd̥e̞tːɑˌʃte̝ːpːe̞ni]

From kvantitetta (“length”) + steeppeni (“grade”).

compound

Sammaa ääntä voip sannoa lyhyemmält ja voip sannoa i pitemmält, toiseel viisii - eri ääniil voip olla erilaajaiset pittuuet - tali kvantitettasteepennit ^([sic]).

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 10:

The same sounds can be called shorter and can be called longer, in other words - various sounds could have different lengths - or length categories.


moniääniin

moniääniin (nominative singular)
moniääniset (nominative plural)
moniäänisen (genitive singular)
moniäänisiin (genitive plural)
moniäänistä (partitive singular)
moniäänist (partitive singular)
moniäänisiä (partitive plural)
moniäänisee (illative singular)
moniäänisii (illative plural)
moniäänises (inessive singular)
moniäänisis (inessive plural)
moniäänisest (elative singular)
moniäänisist (elative plural)
moniääniselle (allative singular)
moniäänisille (allative plural)
moniäänisel (adessive singular)
moniäänisil (adessive plural)
moniääniselt (ablative singular)
moniäänisilt (ablative plural)
moniääniseks (singular translative)
moniäänisiks (plural translative)
moniäänisennä (essive singular)
moniääniseen (essive singular)
moniäänisinnä (essive plural)
moniäänisiin (essive plural)
moniäänisent (exessive singular)
moniäänisint (exessive plural)

From moni- (“poly-”) + ääni (“sound”) + -in.

Joka moniäänisees slogas yks ääni ono toisia painokkaamp (kovemp) tali voimakkaamp.

In every multisonous syllable one sound is heavier (stronger) than others, or stronger.

(phonology) multisonous (containing more than one sound)


poolivahva

poolivahva (nominative singular)
poolivahvat (nominative plural)
poolivahvan (genitive singular)
poolivahvoin (genitive plural)
poolivahvaa (partitive singular)
poolivahvoja (partitive plural)
poolivahvaa (illative singular)
poolivahvoi (illative plural)
poolivahvaas (inessive singular)
poolivahvois (inessive plural)
poolivahvast (elative singular)
poolivahvoist (elative plural)
poolivahvalle (allative singular)
poolivahvoille (allative plural)
poolivahvaal (adessive singular)
poolivahvoil (adessive plural)
poolivahvalt (ablative singular)
poolivahvoilt (ablative plural)
poolivahvaks (singular translative)
poolivahvoiks (plural translative)
poolivahvanna (essive singular)
poolivahvaan (essive singular)
poolivahvoinna (essive plural)
poolivahvoin (essive plural)
poolivahvant (exessive singular)
poolivahvoint (exessive plural)

/ˈpoːliˌʋɑhʋɑ/

[ˈpoːlʲĭˌʋɑhʋ]

/ˈpoːliˌʋɑhʋɑ/

[ˈpo̝ːliˌʋɑhʋɑ]

From pooli- (“half-”) + vahva (“strong”).

Paino voip ollaa vahva, poolivahva, ja slaaboi, siis sitä voip sannoa i painottomaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 11:

Stress can be primary, secondary, and tertiary, thus this can also be called unstressed.


slaaboi

slaaboimp (comparative)
slaaboi (nominative singular)
slaaboit (nominative plural)
slaaboin (genitive singular)
slaaboin (genitive plural)
slaaboita (partitive singular)
slaaboita (partitive plural)
slaaboihe (illative singular)
slaaboihe (illative plural)
slaabois (inessive singular)
slaabois (inessive plural)
slaaboist (elative singular)
slaaboist (elative plural)
slaaboille (allative singular)
slaaboille (allative plural)
slaaboil (adessive singular)
slaaboil (adessive plural)
slaaboilt (ablative singular)
slaaboilt (ablative plural)
slaaboiks (singular translative)
slaaboiks (plural translative)
slaaboinna (essive singular)
slaaboin (essive singular)
slaaboinna (essive plural)
slaaboin (essive plural)
slaaboint (exessive singular)
slaaboint (exessive plural)

[ˈs̠ɫɑːbŏ̞̥]

[ˈʃɫɑːpo̞i̯]

slaaboi steeppeni

nt sihalle tuli slaaboihe steeppenii nn.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 20:

In the place of nt, nn appears in the weak grade.

slaaboi paino


painotoin

painotoin (nominative singular)
painottomat (nominative plural)
painottoman (genitive singular)
painottommiin (genitive plural)
painotointa (partitive singular)
painotoint (partitive singular)
painottommia (partitive plural)
painottommaa (illative singular)
painottommii (illative plural)
painottomas (inessive singular)
painottomis (inessive plural)
painottomast (elative singular)
painottomist (elative plural)
painottomalle (allative singular)
painottomille (allative plural)
painottomal (adessive singular)
painottomil (adessive plural)
painottomalt (ablative singular)
painottomilt (ablative plural)
painottomaks (singular translative)
painottomiks (plural translative)
painottomanna (essive singular)
painottommaan (essive singular)
painottominna (essive plural)
painottommiin (essive plural)
painottomant (exessive singular)
painottomint (exessive plural)

[ˈpɑi̯nŏ̞tŏ̞i̯n]

From paino (“stress”) + -toin. Akin to Finnish painoton.

Painottomia ollaa kera ykslogaiset sanat.


haltias

haltias (nominative singular)
haltiat (nominative plural)
haltian (genitive singular)
haltioin (genitive plural)
haltiaa (partitive singular)
haltioja (partitive plural)
haltiaa (illative singular)
haltioi (illative plural)
haltiaas (inessive singular)
haltiois (inessive plural)
haltiast (elative singular)
haltioist (elative plural)
haltialle (allative singular)
haltioille (allative plural)
haltiaal (adessive singular)
haltioil (adessive plural)
haltialt (ablative singular)
haltioilt (ablative plural)
haltiaks (singular translative)
haltioiks (plural translative)
haltianna (singular)
haltiaan (singular)
haltioinna (plural)
haltioin (plural)
haltiant (exessive singular)
haltioint (exessive plural)

→ Votic: haltiaz

[ˈhɑɫtʲe̞z̠]

From Proto-Finnic *haltijas. Cognates include Finnish haltija and Estonian haldjas.

(folklore) A type of spirit, either good or bad.


painuttaa

painutan (first-person present singular)
en painuta (first-person negative present singular)
oon painuttant (first-person perfect singular)
oon painuttanut (first-person perfect singular)
en oo painuttant (first-person negative perfect singular)
en oo painuttanut (first-person negative perfect singular)
painutat (present second-person singular)
et painuta (negative present second-person singular)
oot painuttant (perfect second-person singular)
oot painuttanut (perfect second-person singular)
et oo painuttant (negative perfect second-person singular)
et oo painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttaa (present singular third-person)
ei painuta (negative present singular third-person)
ono painuttant (perfect singular third-person)
ono painuttanut (perfect singular third-person)
ei oo painuttant (negative perfect singular third-person)
ei oo painuttanut (negative perfect singular third-person)
painutamma (first-person plural present)
emmä painuta (first-person negative plural present)
oomma painuttanneet (first-person perfect plural)
emmä oo painuttanneet (first-person negative perfect plural)
painutatta (plural present second-person)
että painuta (negative plural present second-person)
ootta painuttanneet (perfect plural second-person)
että oo painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttaat (plural present third-person)
painuttavat (plural present third-person)
painutettaa (plural present third-person)
evät painuta (negative plural present third-person)
ei painuteta (negative plural present third-person)
ovat painuttanneet (perfect plural third-person)
evät oo painuttanneet (negative perfect plural third-person)
ei oo painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettaa (impersonal present)
ei painuteta (impersonal negative present)
ono painutettu (impersonal perfect)
ei oo painutettu (impersonal negative perfect)
painutin (first-person imperfect singular)
en painuttant (first-person imperfect negative singular)
en painuttanut (first-person imperfect negative singular)
olin painuttant (first-person pluperfect singular)
olin painuttanut (first-person pluperfect singular)
en olt painuttant (first-person negative pluperfect singular)
en olt painuttanut (first-person negative pluperfect singular)
painutit (imperfect second-person singular)
et painuttant (imperfect negative second-person singular)
et painuttanut (imperfect negative second-person singular)
olit painuttant (pluperfect second-person singular)
olit painuttanut (pluperfect second-person singular)
et olt painuttant (negative pluperfect second-person singular)
et olt painuttanut (negative pluperfect second-person singular)
painutti (imperfect singular third-person)
ei painuttant (imperfect negative singular third-person)
ei painuttanut (imperfect negative singular third-person)
oli painuttant (pluperfect singular third-person)
oli painuttanut (pluperfect singular third-person)
ei olt painuttant (negative pluperfect singular third-person)
ei olt painuttanut (negative pluperfect singular third-person)
painutimma (first-person imperfect plural)
emmä painuttanneet (first-person imperfect negative plural)
olimma painuttanneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet painuttanneet (first-person negative pluperfect plural)
painutitta (imperfect plural second-person)
että painuttanneet (imperfect negative plural second-person)
olitta painuttanneet (pluperfect plural second-person)
että olleet painuttanneet (negative pluperfect plural second-person)
painuttiit (imperfect plural third-person)
painuttivat (imperfect plural third-person)
painutettii (imperfect plural third-person)
evät painuttanneet (imperfect negative plural third-person)
ei painutettu (imperfect negative plural third-person)
olivat painuttanneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet painuttanneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt painutettu (negative pluperfect plural third-person)
painutettii (imperfect impersonal)
ei painutettu (imperfect impersonal negative)
oli painutettu (impersonal pluperfect)
ei olt painutettu (impersonal negative pluperfect)
painuttaisin (first-person present singular)
en painuttais (first-person negative present singular)
olisin painuttant (first-person perfect singular)
olisin painuttanut (first-person perfect singular)
en olis painuttant (first-person negative perfect singular)
en olis painuttanut (first-person negative perfect singular)
painuttaisit (present second-person singular)
painuttaist (present second-person singular)
et painuttais (negative present second-person singular)
olisit painuttant (perfect second-person singular)
olisit painuttanut (perfect second-person singular)
et olis painuttant (negative perfect second-person singular)
et olis painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttais (present singular third-person)
ei painuttais (negative present singular third-person)
olis painuttant (perfect singular third-person)
olis painuttanut (perfect singular third-person)
ei olis painuttant (negative perfect singular third-person)
ei olis painuttanut (negative perfect singular third-person)
painuttaisimma (first-person plural present)
emmä painuttais (first-person negative plural present)
olisimma painuttanneet (first-person perfect plural)
emmä olis painuttanneet (first-person negative perfect plural)
painuttaisitta (plural present second-person)
että painuttais (negative plural present second-person)
olisitta painuttanneet (perfect plural second-person)
että olis painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttaisiit (plural present third-person)
painuttaisivat (plural present third-person)
painutettais (plural present third-person)
evät painuttais (negative plural present third-person)
ei painutettais (negative plural present third-person)
olisivat painuttanneet (perfect plural third-person)
evät olis painuttanneet (negative perfect plural third-person)
ei olis painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettais (impersonal present)
ei painutettais (impersonal negative present)
olis painutettu (impersonal perfect)
ei olis painutettu (impersonal negative perfect)
painuta (present second-person singular)
elä painuta (negative present second-person singular)
oo painuttant (perfect second-person singular)
oo painuttanut (perfect second-person singular)
elä oo painuttant (negative perfect second-person singular)
elä oo painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttakkoo (present singular third-person)
elköö painuttako (negative present singular third-person)
olkoo painuttant (perfect singular third-person)
olkoo painuttanut (perfect singular third-person)
elköö olko painuttant (negative perfect singular third-person)
elköö olko painuttanut (negative perfect singular third-person)
painuttakkaa (plural present second-person)
elkää painuttako (negative plural present second-person)
olkaa painuttanneet (perfect plural second-person)
elkää olko painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttakkoot (plural present third-person)
elkööt painuttako (negative plural present third-person)
elköö painutettako (negative plural present third-person)
olkoot painuttanneet (perfect plural third-person)
elkööt olko painuttanneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettakoo (impersonal present)
elköö painutettako (impersonal negative present)
olkoo painutettu (impersonal perfect)
elköö olko painutettu (impersonal negative perfect)
painuttanen (first-person present singular)
en painuttane (first-person negative present singular)
painuttanet (present second-person singular)
et painuttane (negative present second-person singular)
painuttannoo (present singular third-person)
ei painuttane (negative present singular third-person)
painuttanemma (first-person plural present)
emmä painuttane (first-person negative plural present)
painuttanetta (plural present second-person)
että painuttane (negative plural present second-person)
painuttannoot (plural present third-person)
evät painuttane (negative plural present third-person)
ei painutettane (negative plural present third-person)
painutettanoo (impersonal present)
ei painutettane (impersonal negative present)
painuttaa (infinitive infinitive-i)
painuttava (active participle present)
painutettava (participle passive present)
painuttaes (inessive infinitive infinitive-ii)
painuttant (active participle past)
painuttanut (active participle past)
painutettu (participle passive past)
painuttaen (infinitive infinitive-ii instructive)
painuttammaa (illative infinitive infinitive-iii)
painuttamas (inessive infinitive infinitive-iii)
painuttamast (elative infinitive infinitive-iii)
painuttamata (abessive infinitive infinitive-iii)
painuttamiin (infinitive infinitive-iv nominative)
painuttamista (infinitive infinitive-iv partitive)
painuttamist (infinitive infinitive-iv partitive)

[ˈpɑi̯nətːɑ]


epäsurma

epäsurma (nominative singular)
epäsurmat (nominative plural)
epäsurman (genitive singular)
epäsurmiin (genitive plural)
epäsurmaa (partitive singular)
epäsurmia (partitive plural)
epäsurmaa (illative singular)
epäsurmii (illative plural)
epäsurmaas (inessive singular)
epäsurmiis (inessive plural)
epäsurmast (elative singular)
epäsurmist (elative plural)
epäsurmalle (allative singular)
epäsurmille (allative plural)
epäsurmaal (adessive singular)
epäsurmiil (adessive plural)
epäsurmalt (ablative singular)
epäsurmilt (ablative plural)
epäsurmaks (singular translative)
epäsurmiks (plural translative)
epäsurmanna (essive singular)
epäsurmaan (essive singular)
epäsurminna (essive plural)
epäsurmiin (essive plural)
epäsurmant (exessive singular)
epäsurmint (exessive plural)

[ˈe̞b̥æˌʒ̥urmɑ]


kotihaltias

[ˈko̞d̥iˌhɑɫtiɑʒ̥]

From koti (“house”) + haltias (“spirit”). Akin to Finnish kotihaltija.

(folklore) domovoy (type of house sprite that takes care of one's house)


tanvashaltias

[ˈtɑnʋəs̠ˌhɑɫtʲe̞z̠]

[ˈtɑnʋɑʃˌhɑɫtiɑʒ̥]

From tanvas (“barn”) + haltias (“spirit”).

(folklore) A spirit that lives in the barn and takes care of livestock.


saunahaltias

[ˈs̠ɑu̯nəˌhɑɫtʲe̞z̠]

[ˈʃɑu̯nɑˌhɑɫtiɑʒ̥]

From sauna (“sauna”) + haltias (“spirit”).


riihihaltias

[ˈriːhĭˌhɑɫtʲe̞z̠]

(folklore) A spirit that lives in a riihi and occasionally sets fire to it.


metsäemä

metsäemä (nominative singular)
metsäemät (nominative plural)
metsäemän (genitive singular)
metsäemmiin (genitive plural)
metsäemmää (partitive singular)
metsäemmiä (partitive plural)
metsäemmää (illative singular)
metsäemmii (illative plural)
metsäemäs (inessive singular)
metsäemis (inessive plural)
metsäemäst (elative singular)
metsäemist (elative plural)
metsäemälle (allative singular)
metsäemille (allative plural)
metsäemäl (adessive singular)
metsäemil (adessive plural)
metsäemält (ablative singular)
metsäemilt (ablative plural)
metsäemäks (singular translative)
metsäemiks (plural translative)
metsäemännä (essive singular)
metsäemmään (essive singular)
metsäeminnä (essive plural)
metsäemmiin (essive plural)
metsäemänt (exessive singular)
metsäemint (exessive plural)

[ˈme̞t͡s̠æˌe̞mæ]

(folklore) The main spirit of the woods that punishes people that break the laws of the forest.


metsätäti

metsätäti (nominative singular)
metsätäit (nominative plural)
metsätäin (genitive singular)
metsätättiin (genitive plural)
metsätätilöin (genitive plural)
metsätättiä (partitive singular)
metsätätijä (partitive plural)
metsätätilöjä (partitive plural)
metsätättii (illative singular)
metsätättii (illative plural)
metsätätilöihe (illative plural)
metsätäis (inessive singular)
metsätätiis (inessive plural)
metsätätilöis (inessive plural)
metsätäist (elative singular)
metsätätiist (elative plural)
metsätätilöist (elative plural)
metsätäille (allative singular)
metsätätiille (allative plural)
metsätätilöille (allative plural)
metsätäil (adessive singular)
metsätätiil (adessive plural)
metsätätilöil (adessive plural)
metsätäilt (ablative singular)
metsätätiilt (ablative plural)
metsätätilöilt (ablative plural)
metsätäiks (singular translative)
metsätätiiks (plural translative)
metsätätilöiks (plural translative)
metsätätinnä (essive singular)
metsätättiin (essive singular)
metsätätiinnä (essive plural)
metsätätilöinnä (essive plural)
metsätättiin (essive plural)
metsätätilöin (essive plural)
metsätätint (exessive singular)
metsätätiint (exessive plural)
metsätätilöint (exessive plural)

(folklore) A spirit of the woods that gives gifts in the form of berries and flowers.


vesiemä

vesiemä (nominative singular)
vesiemät (nominative plural)
vesiemän (genitive singular)
vesiemmiin (genitive plural)
vesiemmää (partitive singular)
vesiemmiä (partitive plural)
vesiemmää (illative singular)
vesiemmii (illative plural)
vesiemäs (inessive singular)
vesiemis (inessive plural)
vesiemäst (elative singular)
vesiemist (elative plural)
vesiemälle (allative singular)
vesiemille (allative plural)
vesiemäl (adessive singular)
vesiemil (adessive plural)
vesiemält (ablative singular)
vesiemilt (ablative plural)
vesiemäks (singular translative)
vesiemiks (plural translative)
vesiemännä (essive singular)
vesiemmään (essive singular)
vesieminnä (essive plural)
vesiemmiin (essive plural)
vesiemänt (exessive singular)
vesiemint (exessive plural)

[ˈʋe̞s̠iˌe̞mæ]

[ˈʋe̞ʒ̥iˌe̞mæ]

(folklore) The main spirit of the waters that drowns people.


slogatoin

slogatoin (nominative singular)
slogattomat (nominative plural)
slogattoman (genitive singular)
slogattommiin (genitive plural)
slogatointa (partitive singular)
slogatoint (partitive singular)
slogattommia (partitive plural)
slogattommaa (illative singular)
slogattommii (illative plural)
slogattomas (inessive singular)
slogattomis (inessive plural)
slogattomast (elative singular)
slogattomist (elative plural)
slogattomalle (allative singular)
slogattomille (allative plural)
slogattomal (adessive singular)
slogattomil (adessive plural)
slogattomalt (ablative singular)
slogattomilt (ablative plural)
slogattomaks (singular translative)
slogattomiks (plural translative)
slogattomanna (essive singular)
slogattommaan (essive singular)
slogattominna (essive plural)
slogattommiin (essive plural)
slogattomant (exessive singular)
slogattomint (exessive plural)

[ˈs̠ɫo̞ɡɑtŏ̞i̯n]

[ˈʃɫo̞ɡ̊ɑd̥o̞i̯n]

Toin vokala ono slogatoin, sentää ku se slogas puuttuu vaa glavnoin vokalanka.

The second vowel is non-syllabic, because it only appears in a syllable with a main vowel.


poolosti

poolosti (nominative singular)
poolostit (nominative plural)
poolostin (genitive singular)
poolostiin (genitive plural)
poolostiloin (genitive plural)
poolostia (partitive singular)
poolostija (partitive plural)
poolostiloja (partitive plural)
poolostii (illative singular)
poolostii (illative plural)
poolostiloihe (illative plural)
poolostiis (inessive singular)
poolostiis (inessive plural)
poolostilois (inessive plural)
poolostist (elative singular)
poolostiist (elative plural)
poolostiloist (elative plural)
poolostille (allative singular)
poolostiille (allative plural)
poolostiloille (allative plural)
poolostiil (adessive singular)
poolostiil (adessive plural)
poolostiloil (adessive plural)
poolostilt (ablative singular)
poolostiilt (ablative plural)
poolostiloilt (ablative plural)
poolostiks (singular translative)
poolostiiks (plural translative)
poolostiloiks (plural translative)
poolostinna (essive singular)
poolostiin (essive singular)
poolostiinna (essive plural)
poolostiloinna (essive plural)
poolostiin (essive plural)
poolostiloin (essive plural)
poolostint (exessive singular)
poolostiint (exessive plural)
poolostiloint (exessive plural)

[ˈpoːɫŏ̞s̠tʲ]

Borrowed from Russian полость (polostʹ).

Kuin inmihisen ruumees, niin i elokkaan ruumees keskipaikaas ono mokoma poolosti, kumman erilaajain väliliha — kutsutaa hänt diafragmaks — jakkaa kahtee ossaa: rintapoolostii ja vatsapoolostii.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 65:

Just like in a human body, in the animal body, in the middle there is a certain type of cavity, which a different kind of barrier - it's called a diaphragm - divides into two parts: the thoracic cavity and the abdominal cavity.


rintapoolosti

rintapoolosti (nominative singular)
rintapoolostit (nominative plural)
rintapoolostin (genitive singular)
rintapoolostiin (genitive plural)
rintapoolostiloin (genitive plural)
rintapoolostia (partitive singular)
rintapoolostija (partitive plural)
rintapoolostiloja (partitive plural)
rintapoolostii (illative singular)
rintapoolostii (illative plural)
rintapoolostiloihe (illative plural)
rintapoolostiis (inessive singular)
rintapoolostiis (inessive plural)
rintapoolostilois (inessive plural)
rintapoolostist (elative singular)
rintapoolostiist (elative plural)
rintapoolostiloist (elative plural)
rintapoolostille (allative singular)
rintapoolostiille (allative plural)
rintapoolostiloille (allative plural)
rintapoolostiil (adessive singular)
rintapoolostiil (adessive plural)
rintapoolostiloil (adessive plural)
rintapoolostilt (ablative singular)
rintapoolostiilt (ablative plural)
rintapoolostiloilt (ablative plural)
rintapoolostiks (singular translative)
rintapoolostiiks (plural translative)
rintapoolostiloiks (plural translative)
rintapoolostinna (essive singular)
rintapoolostiin (essive singular)
rintapoolostiinna (essive plural)
rintapoolostiloinna (essive plural)
rintapoolostiin (essive plural)
rintapoolostiloin (essive plural)
rintapoolostint (exessive singular)
rintapoolostiint (exessive plural)
rintapoolostiloint (exessive plural)

From rinta (“chest”) + poolosti (“cavity”).


vatsapoolosti

vatsapoolosti (nominative singular)
vatsapoolostit (nominative plural)
vatsapoolostin (genitive singular)
vatsapoolostiin (genitive plural)
vatsapoolostiloin (genitive plural)
vatsapoolostia (partitive singular)
vatsapoolostija (partitive plural)
vatsapoolostiloja (partitive plural)
vatsapoolostii (illative singular)
vatsapoolostii (illative plural)
vatsapoolostiloihe (illative plural)
vatsapoolostiis (inessive singular)
vatsapoolostiis (inessive plural)
vatsapoolostilois (inessive plural)
vatsapoolostist (elative singular)
vatsapoolostiist (elative plural)
vatsapoolostiloist (elative plural)
vatsapoolostille (allative singular)
vatsapoolostiille (allative plural)
vatsapoolostiloille (allative plural)
vatsapoolostiil (adessive singular)
vatsapoolostiil (adessive plural)
vatsapoolostiloil (adessive plural)
vatsapoolostilt (ablative singular)
vatsapoolostiilt (ablative plural)
vatsapoolostiloilt (ablative plural)
vatsapoolostiks (singular translative)
vatsapoolostiiks (plural translative)
vatsapoolostiloiks (plural translative)
vatsapoolostinna (essive singular)
vatsapoolostiin (essive singular)
vatsapoolostiinna (essive plural)
vatsapoolostiloinna (essive plural)
vatsapoolostiin (essive plural)
vatsapoolostiloin (essive plural)
vatsapoolostint (exessive singular)
vatsapoolostiint (exessive plural)
vatsapoolostiloint (exessive plural)

[ˈʋɑt͡s̠əˌpoːɫŏ̞s̠tʲ]

[ˈʋɑt͡sɑˌpo̝ːɫo̞ʃti]

From vatsa (“abdomen”) + poolosti (“cavity”).


syänmuna

syänmuna (nominative singular)
syänmunat (nominative plural)
syänmunan (genitive singular)
syänmunniin (genitive plural)
syänmunnaa (partitive singular)
syänmunnia (partitive plural)
syänmunnaa (illative singular)
syänmunnii (illative plural)
syänmunas (inessive singular)
syänmunis (inessive plural)
syänmunast (elative singular)
syänmunist (elative plural)
syänmunalle (allative singular)
syänmunille (allative plural)
syänmunal (adessive singular)
syänmunil (adessive plural)
syänmunalt (ablative singular)
syänmunilt (ablative plural)
syänmunaks (singular translative)
syänmuniks (plural translative)
syänmunanna (essive singular)
syänmunnaan (essive singular)
syänmuninna (essive plural)
syänmunniin (essive plural)
syänmunant (exessive singular)
syänmunint (exessive plural)

Paras veren liikuttaja meijen ruumees ono syänmuna.

The best mover of blood in our body is the heart.


sisusorgana

sisusorgana (nominative singular)
sisusorganat (nominative plural)
sisusorganan (genitive singular)
sisusorganoin (genitive plural)
sisusorganaa (partitive singular)
sisusorganoja (partitive plural)
sisusorganaa (illative singular)
sisusorganoihe (illative plural)
sisusorganaas (inessive singular)
sisusorganois (inessive plural)
sisusorganast (elative singular)
sisusorganoist (elative plural)
sisusorganalle (allative singular)
sisusorganoille (allative plural)
sisusorganaal (adessive singular)
sisusorganoil (adessive plural)
sisusorganalt (ablative singular)
sisusorganoilt (ablative plural)
sisusorganaks (singular translative)
sisusorganoiks (plural translative)
sisusorgananna (essive singular)
sisusorganaan (essive singular)
sisusorganoinna (essive plural)
sisusorganoin (essive plural)
sisusorganant (exessive singular)
sisusorganoint (exessive plural)

[ˈʃiʒ̥uʒˌo̞rkɑnɑ]

From sisus (“inside”) + organa (“organ”).

Monikkaat skiletin osat hoitaat veel i sisusorganoja.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 68:

Some parts of a skeleton protect the internal organs, too.


pääaivo

pääaivo (nominative singular)
pääaivot (nominative plural)
pääaivon (genitive singular)
pääaivoin (genitive plural)
pääaivoloin (genitive plural)
pääaivoa (partitive singular)
pääaivoja (partitive plural)
pääaivoloja (partitive plural)
pääaivoo (illative singular)
pääaivoi (illative plural)
pääaivoloihe (illative plural)
pääaivoos (inessive singular)
pääaivois (inessive plural)
pääaivolois (inessive plural)
pääaivost (elative singular)
pääaivoist (elative plural)
pääaivoloist (elative plural)
pääaivolle (allative singular)
pääaivoille (allative plural)
pääaivoloille (allative plural)
pääaivool (adessive singular)
pääaivoil (adessive plural)
pääaivoloil (adessive plural)
pääaivolt (ablative singular)
pääaivoilt (ablative plural)
pääaivoloilt (ablative plural)
pääaivoks (singular translative)
pääaivoiks (plural translative)
pääaivoloiks (plural translative)
pääaivonna (essive singular)
pääaivoon (essive singular)
pääaivoinna (essive plural)
pääaivoloinna (essive plural)
pääaivoin (essive plural)
pääaivoloin (essive plural)
pääaivont (exessive singular)
pääaivoint (exessive plural)
pääaivoloint (exessive plural)

/ˈpæːˌɑi̯ʋo/

[ˈpæːˌɑi̯ʋŏ̞̥]

/ˈpæːˌɑi̯ʋo/

[ˈpæːˌɑi̯ʋo̞]

From pää (“head”) + aivo (“brain”). Calque of Russian головной мозг (golovnoj mozg).

calque

головной мозг

Pääluut hoitaat pääaivoja; rintaluut hoitaat syänmunnaa ja kerkiälihhaa.

Skulls protect the encephalon; breastbones protect the heart and the lungs.


rintaosa

rintaosa (nominative singular)
rintaosat (nominative plural)
rintaosan (genitive singular)
rintaossiin (genitive plural)
rintaossaa (partitive singular)
rintaossia (partitive plural)
rintaossaa (illative singular)
rintaossii (illative plural)
rintaosas (inessive singular)
rintaosis (inessive plural)
rintaosast (elative singular)
rintaosist (elative plural)
rintaosalle (allative singular)
rintaosille (allative plural)
rintaosal (adessive singular)
rintaosil (adessive plural)
rintaosalt (ablative singular)
rintaosilt (ablative plural)
rintaosaks (singular translative)
rintaosiks (plural translative)
rintaosanna (essive singular)
rintaossaan (essive singular)
rintaosinna (essive plural)
rintaossiin (essive plural)
rintaosant (exessive singular)
rintaosint (exessive plural)

[ˈrind̥ɑˌo̞ʒ̥ɑ]

From rinta (“chest”) + osa (“part”). Akin to Finnish rintaosa.

Höö ovat kera kiin toin toisees korskun avul, mut liikkumist rintaosas ahistaat piiluihe kiinnitetyt kylkiluut.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 72:

They are also connected to each other with cartillage, but movement in the thoracic section squeezes the ribs that are connected to the vertebrae.


selkäaivo

selkäaivo (nominative singular)
selkäaivot (nominative plural)
selkäaivon (genitive singular)
selkäaivoin (genitive plural)
selkäaivoloin (genitive plural)
selkäaivoa (partitive singular)
selkäaivoja (partitive plural)
selkäaivoloja (partitive plural)
selkäaivoo (illative singular)
selkäaivoi (illative plural)
selkäaivoloihe (illative plural)
selkäaivoos (inessive singular)
selkäaivois (inessive plural)
selkäaivolois (inessive plural)
selkäaivost (elative singular)
selkäaivoist (elative plural)
selkäaivoloist (elative plural)
selkäaivolle (allative singular)
selkäaivoille (allative plural)
selkäaivoloille (allative plural)
selkäaivool (adessive singular)
selkäaivoil (adessive plural)
selkäaivoloil (adessive plural)
selkäaivolt (ablative singular)
selkäaivoilt (ablative plural)
selkäaivoloilt (ablative plural)
selkäaivoks (singular translative)
selkäaivoiks (plural translative)
selkäaivoloiks (plural translative)
selkäaivonna (essive singular)
selkäaivoon (essive singular)
selkäaivoinna (essive plural)
selkäaivoloinna (essive plural)
selkäaivoin (essive plural)
selkäaivoloin (essive plural)
selkäaivont (exessive singular)
selkäaivoint (exessive plural)
selkäaivoloint (exessive plural)

[ˈs̠e̞lʲkæˌɑi̯ʋŏ̞̥]

[ˈʃe̞lɡ̊æˌɑi̯ʋo̞]

From selkä (“back”) + aivo (“brain”). Calque of Russian спинной мозг (spinnoj mozg).

спинной мозг

Selkäaivot ovat niku pitkä valkia șnurarihma ja hänest männöö 31 pari nervoja.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 97:

The spinal cord is like a long white thread and from it go 31 pairs of nerves.


suur aivo

[ˈs̠uːr ˈɑi̯ʋŏ̞̥]

[ˈʃuːr ˈɑi̯ʋo̞]

Literally: "Big brain". Calque of Russian большой мозг (bolʹšoj mozg).

большой мозг

Inmihisen pääaivoloil ono kovin sloƶnoi strojenja (kuva 78). Hänes ono suur aivo, peen aivo ja aivoranka.

The human brain has a very complex structure (image 78). In it there are the cerebrum, the cerebellum and the brain stem.


ploššadi

ploššadi (nominative singular)
ploššadit (nominative plural)
ploššadin (genitive singular)
ploššadiin (genitive plural)
ploššadiloin (genitive plural)
ploššadia (partitive singular)
ploššadija (partitive plural)
ploššadiloja (partitive plural)
ploššadii (illative singular)
ploššadii (illative plural)
ploššadiloihe (illative plural)
ploššadiis (inessive singular)
ploššadiis (inessive plural)
ploššadilois (inessive plural)
ploššadist (elative singular)
ploššadiist (elative plural)
ploššadiloist (elative plural)
ploššadille (allative singular)
ploššadiille (allative plural)
ploššadiloille (allative plural)
ploššadiil (adessive singular)
ploššadiil (adessive plural)
ploššadiloil (adessive plural)
ploššadilt (ablative singular)
ploššadiilt (ablative plural)
ploššadiloilt (ablative plural)
ploššadiks (singular translative)
ploššadiiks (plural translative)
ploššadiloiks (plural translative)
ploššadinna (essive singular)
ploššadiin (essive singular)
ploššadiinna (essive plural)
ploššadiloinna (essive plural)
ploššadiin (essive plural)
ploššadiloin (essive plural)
ploššadint (exessive singular)
ploššadiint (exessive plural)
ploššadiloint (exessive plural)

[ˈpɫo̞ʃːədʲ]

[ˈpɫo̞ʃːɑd̥i]

Borrowed from Russian площадь (ploščadʹ).

Sentää oikianurkikon A-n ploșșadi ono suuremp, ku oikianurkikon B-n ploșșadi.

1937, N. S. Popova, translated by Mihailov and D. I. Efimov, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 16:

Therefore the area of rectangle A is bigger, than the area of rectangle B.


tekövä

[ˈte̞kˑø̝ːʋæ]

Iskljucenijan kera laatiit sanat, kummat ollaa veitetty toisist sannoist (tekosannoist) ja näyttäät tekijää tali tekövää.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 16:

An exception is also composed by the words, which are derived from other words (verbs) and denote an agent or object.


rinnoitussteeppeni

rinnoitussteeppeni (nominative singular)
rinnoitussteeppenit (nominative plural)
rinnoitussteeppenin (genitive singular)
rinnoitussteeppeniin (genitive plural)
rinnoitussteeppenilöin (genitive plural)
rinnoitussteeppeniä (partitive singular)
rinnoitussteeppenijä (partitive plural)
rinnoitussteeppenilöjä (partitive plural)
rinnoitussteeppenii (illative singular)
rinnoitussteeppenii (illative plural)
rinnoitussteeppenilöihe (illative plural)
rinnoitussteeppeniis (inessive singular)
rinnoitussteeppeniis (inessive plural)
rinnoitussteeppenilöis (inessive plural)
rinnoitussteeppenist (elative singular)
rinnoitussteeppeniist (elative plural)
rinnoitussteeppenilöist (elative plural)
rinnoitussteeppenille (allative singular)
rinnoitussteeppeniille (allative plural)
rinnoitussteeppenilöille (allative plural)
rinnoitussteeppeniil (adessive singular)
rinnoitussteeppeniil (adessive plural)
rinnoitussteeppenilöil (adessive plural)
rinnoitussteeppenilt (ablative singular)
rinnoitussteeppeniilt (ablative plural)
rinnoitussteeppenilöilt (ablative plural)
rinnoitussteeppeniks (singular translative)
rinnoitussteeppeniiks (plural translative)
rinnoitussteeppenilöiks (plural translative)
rinnoitussteeppeninnä (essive singular)
rinnoitussteeppeniin (essive singular)
rinnoitussteeppeniinnä (essive plural)
rinnoitussteeppenilöinnä (essive plural)
rinnoitussteeppeniin (essive plural)
rinnoitussteeppenilöin (essive plural)
rinnoitussteeppenint (exessive singular)
rinnoitussteeppeniint (exessive plural)
rinnoitussteeppenilöint (exessive plural)

From rinnoitus (“comparison”) + steeppeni (“grade”).

compound

Ja laajasanoil tämän svoistvan eri steeppenin näyttämistä vart ono omat format n. s. rinnoitussteepenit.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 88:

And adjectives have their own forms, so-called degrees of comparison, for denoting the different degrees of this property.

degree of comparison
degree of comparison

Sitä formaa, kumpa näyttää svoistvan, kacestvan suurempaa määrää, kons predmettaa rinnoitettaa toisen predmetan kera ja kons tulloo näkyvii senen predmetan svoistvan suuremp määrä — sitä formaa saotaa rinnoitussteepeniks tali komparativaks.

The form that denotes a property, a bigger amount of a quality, when the object is compared with another object and when it comes to denote that object's property's larger degree - that form is called the comparative degree or comparative.


pohjasteeppeni

pohjasteeppeni (nominative singular)
pohjasteeppenit (nominative plural)
pohjasteeppenin (genitive singular)
pohjasteeppeniin (genitive plural)
pohjasteeppeniloin (genitive plural)
pohjasteeppenia (partitive singular)
pohjasteeppenija (partitive plural)
pohjasteeppeniloja (partitive plural)
pohjasteeppenii (illative singular)
pohjasteeppenii (illative plural)
pohjasteeppeniloihe (illative plural)
pohjasteeppeniis (inessive singular)
pohjasteeppeniis (inessive plural)
pohjasteeppenilois (inessive plural)
pohjasteeppenist (elative singular)
pohjasteeppeniist (elative plural)
pohjasteeppeniloist (elative plural)
pohjasteeppenille (allative singular)
pohjasteeppeniille (allative plural)
pohjasteeppeniloille (allative plural)
pohjasteeppeniil (adessive singular)
pohjasteeppeniil (adessive plural)
pohjasteeppeniloil (adessive plural)
pohjasteeppenilt (ablative singular)
pohjasteeppeniilt (ablative plural)
pohjasteeppeniloilt (ablative plural)
pohjasteeppeniks (singular translative)
pohjasteeppeniiks (plural translative)
pohjasteeppeniloiks (plural translative)
pohjasteeppeninna (essive singular)
pohjasteeppeniin (essive singular)
pohjasteeppeniinna (essive plural)
pohjasteeppeniloinna (essive plural)
pohjasteeppeniin (essive plural)
pohjasteeppeniloin (essive plural)
pohjasteeppenint (exessive singular)
pohjasteeppeniint (exessive plural)
pohjasteeppeniloint (exessive plural)

From pohja (“bottom”) + steeppeni (“degree”).

Laajasana, kumpa ei näytä rinnoitusta, ono pohjasteeppeniis, positivas.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva:

An adjective that doesn't show comparison, is in its base form, the positive.


tyltsä

tyltsemp (comparative)
tyltsä (nominative singular)
tyltsät (nominative plural)
tyltsän (genitive singular)
tyltsiin (genitive plural)
tyltsää (partitive singular)
tyltsiä (partitive plural)
tyltsää (illative singular)
tyltsii (illative plural)
tyltsääs (inessive singular)
tyltsiis (inessive plural)
tyltsäst (elative singular)
tyltsist (elative plural)
tyltsälle (allative singular)
tyltsille (allative plural)
tyltsääl (adessive singular)
tyltsiil (adessive plural)
tyltsält (ablative singular)
tyltsilt (ablative plural)
tyltsäks (singular translative)
tyltsiks (plural translative)
tyltsännä (essive singular)
tyltsään (essive singular)
tyltsinnä (essive plural)
tyltsiin (essive plural)
tyltsänt (exessive singular)
tyltsint (exessive plural)

From Proto-Finnic *tülccä. Cognates include Finnish tylsä and Estonian tülts.

Ku oikian nurkan poolet harottaa, ni tulloo tyltsä nurkka (cert. 3, IV).

1937, N. S. Popova, translated by Mihailov and D. I. Efimov, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 10:

When one spreads the sides of the right angle, then an obtuse angle appears (img. 3, IV).


tulimuna

tulimuna (nominative singular)
tulimunat (nominative plural)
tulimunan (genitive singular)
tulimunniin (genitive plural)
tulimunnaa (partitive singular)
tulimunnia (partitive plural)
tulimunnaa (illative singular)
tulimunnii (illative plural)
tulimunas (inessive singular)
tulimunis (inessive plural)
tulimunast (elative singular)
tulimunist (elative plural)
tulimunalle (allative singular)
tulimunille (allative plural)
tulimunal (adessive singular)
tulimunil (adessive plural)
tulimunalt (ablative singular)
tulimunilt (ablative plural)
tulimunaks (singular translative)
tulimuniks (plural translative)
tulimunanna (essive singular)
tulimunnaan (essive singular)
tulimuninna (essive plural)
tulimunniin (essive plural)
tulimunant (exessive singular)
tulimunint (exessive plural)

(folklore) A ball of light which a para follows when flying from one house to another.


kultalintu

kultalintu (nominative singular)
kultalinnut (nominative plural)
kultalinnun (genitive singular)
kultalintuin (genitive plural)
kultalintuloin (genitive plural)
kultalintua (partitive singular)
kultalintuja (partitive plural)
kultalintuloja (partitive plural)
kultalintuu (illative singular)
kultalintui (illative plural)
kultalintuloihe (illative plural)
kultalinnuus (inessive singular)
kultalinnuis (inessive plural)
kultalintulois (inessive plural)
kultalinnust (elative singular)
kultalinnuist (elative plural)
kultalintuloist (elative plural)
kultalinnulle (allative singular)
kultalinnuille (allative plural)
kultalintuloille (allative plural)
kultalinnuul (adessive singular)
kultalinnuil (adessive plural)
kultalintuloil (adessive plural)
kultalinnult (ablative singular)
kultalinnuilt (ablative plural)
kultalintuloilt (ablative plural)
kultalinnuks (singular translative)
kultalinnuiks (plural translative)
kultalintuloiks (plural translative)
kultalintunna (essive singular)
kultalintuun (essive singular)
kultalintuinna (essive plural)
kultalintuloinna (essive plural)
kultalintuin (essive plural)
kultalintuloin (essive plural)
kultalintunt (exessive singular)
kultalintuint (exessive plural)
kultalintuloint (exessive plural)

(poetic, mythology) A golden bird appearing in certain fairy tales.


šnääkki

šnääkki (nominative singular)
šnääkit (nominative plural)
šnääkin (genitive singular)
šnääkkiin (genitive plural)
šnääkkilöin (genitive plural)
šnääkkiä (partitive singular)
šnääkkijä (partitive plural)
šnääkkilöjä (partitive plural)
šnääkkii (illative singular)
šnääkkii (illative plural)
šnääkkilöihe (illative plural)
šnääkiis (inessive singular)
šnääkkiis (inessive plural)
šnääkkilöis (inessive plural)
šnääkist (elative singular)
šnääkkiist (elative plural)
šnääkkilöist (elative plural)
šnääkille (allative singular)
šnääkkiille (allative plural)
šnääkkilöille (allative plural)
šnääkiil (adessive singular)
šnääkkiil (adessive plural)
šnääkkilöil (adessive plural)
šnääkilt (ablative singular)
šnääkkiilt (ablative plural)
šnääkkilöilt (ablative plural)
šnääkiks (singular translative)
šnääkkiiks (plural translative)
šnääkkilöiks (plural translative)
šnääkkinnä (essive singular)
šnääkkiin (essive singular)
šnääkkiinnä (essive plural)
šnääkkilöinnä (essive plural)
šnääkkiin (essive plural)
šnääkkilöin (essive plural)
šnääkkint (exessive singular)
šnääkkiint (exessive plural)
šnääkkilöint (exessive plural)

Nirvi (1971) states that some picture the šnääkki to look like a giant mosquito; This is probably due to conflation with the similar-sounding sääski (“mosquito”).

(folklore) A type of bogeyman living in the water.


sananpohja

sananpohja (nominative singular)
sananpohjat (nominative plural)
sananpohjan (genitive singular)
sananpohjiin (genitive plural)
sananpohjaa (partitive singular)
sananpohjia (partitive plural)
sananpohjaa (illative singular)
sananpohjii (illative plural)
sananpohjaas (inessive singular)
sananpohjiis (inessive plural)
sananpohjast (elative singular)
sananpohjist (elative plural)
sananpohjalle (allative singular)
sananpohjille (allative plural)
sananpohjaal (adessive singular)
sananpohjiil (adessive plural)
sananpohjalt (ablative singular)
sananpohjilt (ablative plural)
sananpohjaks (singular translative)
sananpohjiks (plural translative)
sananpohjanna (essive singular)
sananpohjaan (essive singular)
sananpohjinna (essive plural)
sananpohjiin (essive plural)
sananpohjant (exessive singular)
sananpohjint (exessive plural)

[ˈʃɑnɑmˌb̥o̞hjɑ]

From sanan (“of the word”) + pohja (“bottom”).

Sanan ossaa, kumpaa ei voija jakkaa, kummast ei voija erroittaa toisia ossia, saotaa sananpohjaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 45:

The part of the word, which cannot be split, from which one cannot separate other parts, is called the stem.


kakspohjain

kakspohjain (nominative singular)
kakspohjaiset (nominative plural)
kakspohjaisen (genitive singular)
kakspohjaisiin (genitive plural)
kakspohjaista (partitive singular)
kakspohjaist (partitive singular)
kakspohjaisia (partitive plural)
kakspohjaisee (illative singular)
kakspohjaisii (illative plural)
kakspohjaisees (inessive singular)
kakspohjaisiis (inessive plural)
kakspohjaisest (elative singular)
kakspohjaisist (elative plural)
kakspohjaiselle (allative singular)
kakspohjaisille (allative plural)
kakspohjaiseel (adessive singular)
kakspohjaisiil (adessive plural)
kakspohjaiselt (ablative singular)
kakspohjaisilt (ablative plural)
kakspohjaiseks (singular translative)
kakspohjaisiks (plural translative)
kakspohjaisenna (essive singular)
kakspohjaiseen (essive singular)
kakspohjaisinna (essive plural)
kakspohjaisiin (essive plural)
kakspohjaisent (exessive singular)
kakspohjaisint (exessive plural)

From kaks (“two”) + pohja (“stem”) + -in.

Mokompaa sannaa möö kutsumma kakspohjaiseks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 46:


liitsatoin

liitsattomamp (comparative)
liitsatoin (nominative singular)
liitsattomat (nominative plural)
liitsattoman (genitive singular)
liitsattommiin (genitive plural)
liitsatointa (partitive singular)
liitsatoint (partitive singular)
liitsattommia (partitive plural)
liitsattommaa (illative singular)
liitsattommii (illative plural)
liitsattomas (inessive singular)
liitsattomis (inessive plural)
liitsattomast (elative singular)
liitsattomist (elative plural)
liitsattomalle (allative singular)
liitsattomille (allative plural)
liitsattomal (adessive singular)
liitsattomil (adessive plural)
liitsattomalt (ablative singular)
liitsattomilt (ablative plural)
liitsattomaks (singular translative)
liitsattomiks (plural translative)
liitsattomanna (essive singular)
liitsattommaan (essive singular)
liitsattominna (essive plural)
liitsattommiin (essive plural)
liitsattomant (exessive singular)
liitsattomint (exessive plural)

[ˈlʲiːt͡s̠ətŏ̞n]

Sentää saotaa, jot mokoma tekosana ono liitsatoin ja neet sanomukset ollaa liitsattomat.

1936, V. I. Junus, N. A. Iljin, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 31:

Therefore it is said, that this kind of verb is impersonal and these sentences are impersonal.


valkulaisobolocka

valkulaisobolocka (nominative singular)
valkulaisobolockat (nominative plural)
valkulaisobolockan (genitive singular)
valkulaisobolockoin (genitive plural)
valkulaisobolockaa (partitive singular)
valkulaisobolockoja (partitive plural)
valkulaisobolockaa (illative singular)
valkulaisobolockoi (illative plural)
valkulaisobolockaas (inessive singular)
valkulaisobolockois (inessive plural)
valkulaisobolockast (elative singular)
valkulaisobolockoist (elative plural)
valkulaisobolockalle (allative singular)
valkulaisobolockoille (allative plural)
valkulaisobolockaal (adessive singular)
valkulaisobolockoil (adessive plural)
valkulaisobolockalt (ablative singular)
valkulaisobolockoilt (ablative plural)
valkulaisobolockaks (singular translative)
valkulaisobolockoiks (plural translative)
valkulaisobolockanna (essive singular)
valkulaisobolockaan (essive singular)
valkulaisobolockoinna (essive plural)
valkulaisobolockoin (essive plural)
valkulaisobolockant (exessive singular)
valkulaisobolockoint (exessive plural)

[ˈʋɑɫkŭɫɑi̯z̠ˌo̞bo̞ɫŏ̞t͡ʃk]

[ˈʋɑɫɡ̊uɫɑi̯ʒˌo̞b̥o̞ˌɫo̞t͡ʃkɑ]

From valkulais- (“protein”) + obolocka (“membrane”).

Valkulaisobolockan al leƶƶii tumma sooniobolocka, kummaas ono paljo heenokkaisia verisoonija, kummat toittaat silmää.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 100:

Below the sclera lies the dark choroid, in which there are many little blood vessels, which feed the eye.


obolocka

obolocka (nominative singular)
obolockat (nominative plural)
obolockan (genitive singular)
obolockoin (genitive plural)
obolockaa (partitive singular)
obolockoja (partitive plural)
obolockaa (illative singular)
obolockoi (illative plural)
obolockaas (inessive singular)
obolockois (inessive plural)
obolockast (elative singular)
obolockoist (elative plural)
obolockalle (allative singular)
obolockoille (allative plural)
obolockaal (adessive singular)
obolockoil (adessive plural)
obolockalt (ablative singular)
obolockoilt (ablative plural)
obolockaks (singular translative)
obolockoiks (plural translative)
obolockanna (essive singular)
obolockaan (essive singular)
obolockoinna (essive plural)
obolockoin (essive plural)
obolockant (exessive singular)
obolockoint (exessive plural)

[ˈo̞bo̞ɫŏ̞t͡ʃk]

[ˈo̞b̥o̞ˌɫo̞t͡ʃkɑ]

Borrowed from Russian оболочка (oboločka).

[Silmän] seinät ovat ussiast obolockast, kumpiin sises ono läpinäkyvät aineet.

[The eye's] walls are made of numerous membranes, inside of which there are see-through materials.


käskyforma

käskyforma (nominative singular)
käskyformat (nominative plural)
käskyforman (genitive singular)
käskyformiin (genitive plural)
käskyformaa (partitive singular)
käskyformia (partitive plural)
käskyformaa (illative singular)
käskyformii (illative plural)
käskyformaas (inessive singular)
käskyformiis (inessive plural)
käskyformast (elative singular)
käskyformist (elative plural)
käskyformalle (allative singular)
käskyformille (allative plural)
käskyformaal (adessive singular)
käskyformiil (adessive plural)
käskyformalt (ablative singular)
käskyformilt (ablative plural)
käskyformaks (singular translative)
käskyformiks (plural translative)
käskyformanna (essive singular)
käskyformaan (essive singular)
käskyforminna (essive plural)
käskyformiin (essive plural)
käskyformant (exessive singular)
käskyformint (exessive plural)

Se puuttuu n.s. käskyforman yhtehyes.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 71:

It's missing in the singular of the so-called imperative.


paljoznacnoi

paljoznacnoi (nominative singular)
paljoznacnoit (nominative plural)
paljoznacnoin (genitive singular)
paljoznacnoin (genitive plural)
paljoznacnoita (partitive singular)
paljoznacnoita (partitive plural)
paljoznacnoihe (illative singular)
paljoznacnoihe (illative plural)
paljoznacnois (inessive singular)
paljoznacnois (inessive plural)
paljoznacnoist (elative singular)
paljoznacnoist (elative plural)
paljoznacnoille (allative singular)
paljoznacnoille (allative plural)
paljoznacnoil (adessive singular)
paljoznacnoil (adessive plural)
paljoznacnoilt (ablative singular)
paljoznacnoilt (ablative plural)
paljoznacnoiks (singular translative)
paljoznacnoiks (plural translative)
paljoznacnoinna (essive singular)
paljoznacnoin (essive singular)
paljoznacnoinna (essive plural)
paljoznacnoin (essive plural)
paljoznacnoint (exessive singular)
paljoznacnoint (exessive plural)

[ˈpɑlʲːŏ̞ˌz̠nɑt͡ʃnŏ̞̥]

[ˈpɑlʲjo̞ˌʒ̥nɑt͡ʃno̞i̯]

Paljoznacnoin cisloin lissäämiin ja vähentämmiin.

1937, N. S. Popova, translated by Mihailov and D. I. Efimov, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 8:

The addition and substraction of multidigit numbers.


yksznacnoi

yksznacnoi (nominative singular)
yksznacnoit (nominative plural)
yksznacnoin (genitive singular)
yksznacnoin (genitive plural)
yksznacnoita (partitive singular)
yksznacnoita (partitive plural)
yksznacnoihe (illative singular)
yksznacnoihe (illative plural)
yksznacnois (inessive singular)
yksznacnois (inessive plural)
yksznacnoist (elative singular)
yksznacnoist (elative plural)
yksznacnoille (allative singular)
yksznacnoille (allative plural)
yksznacnoil (adessive singular)
yksznacnoil (adessive plural)
yksznacnoilt (ablative singular)
yksznacnoilt (ablative plural)
yksznacnoiks (singular translative)
yksznacnoiks (plural translative)
yksznacnoinna (essive singular)
yksznacnoin (essive singular)
yksznacnoinna (essive plural)
yksznacnoin (essive plural)
yksznacnoint (exessive singular)
yksznacnoint (exessive plural)

[ˈyks̠ˌz̠nɑt͡ʃnŏ̞̥]

[ˈykʃˌʃnɑt͡ʃno̞i̯]

Yhel çifraal kirjutettua cislaa kutsutaa yksznacnoiks, esimerkiks: 5.

1937, N. S. Popova, translated by Mihailov and D. I. Efimov, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

A number that is written down with one digit is called monodigit, for example: 5.


kaksznacnoi

kaksznacnoi (nominative singular)
kaksznacnoit (nominative plural)
kaksznacnoin (genitive singular)
kaksznacnoin (genitive plural)
kaksznacnoita (partitive singular)
kaksznacnoita (partitive plural)
kaksznacnoihe (illative singular)
kaksznacnoihe (illative plural)
kaksznacnois (inessive singular)
kaksznacnois (inessive plural)
kaksznacnoist (elative singular)
kaksznacnoist (elative plural)
kaksznacnoille (allative singular)
kaksznacnoille (allative plural)
kaksznacnoil (adessive singular)
kaksznacnoil (adessive plural)
kaksznacnoilt (ablative singular)
kaksznacnoilt (ablative plural)
kaksznacnoiks (singular translative)
kaksznacnoiks (plural translative)
kaksznacnoinna (essive singular)
kaksznacnoin (essive singular)
kaksznacnoinna (essive plural)
kaksznacnoin (essive plural)
kaksznacnoint (exessive singular)
kaksznacnoint (exessive plural)

[ˈkɑks̠ˌz̠nɑt͡ʃnŏ̞̥]

[ˈkɑkʃˌʃnɑt͡ʃno̞i̯]

Kahel çifraal kirjutettua cislaa [kutsutaa] kaksznacnoiks; kolmeel çifraal kirjutettua cislaa — koltznacnoiks.

A number written with two digits [is called] two-digit; a number written with three digits - three-digit


koltznacnoi

koltznacnoi (nominative singular)
koltznacnoit (nominative plural)
koltznacnoin (genitive singular)
koltznacnoin (genitive plural)
koltznacnoita (partitive singular)
koltznacnoita (partitive plural)
koltznacnoihe (illative singular)
koltznacnoihe (illative plural)
koltznacnois (inessive singular)
koltznacnois (inessive plural)
koltznacnoist (elative singular)
koltznacnoist (elative plural)
koltznacnoille (allative singular)
koltznacnoille (allative plural)
koltznacnoil (adessive singular)
koltznacnoil (adessive plural)
koltznacnoilt (ablative singular)
koltznacnoilt (ablative plural)
koltznacnoiks (singular translative)
koltznacnoiks (plural translative)
koltznacnoinna (essive singular)
koltznacnoin (essive singular)
koltznacnoinna (essive plural)
koltznacnoin (essive plural)
koltznacnoint (exessive singular)
koltznacnoint (exessive plural)

[ˈko̞ɫtˌz̠nɑt͡ʃnŏ̞̥]

[ˈko̞ɫtˌʃnɑt͡ʃno̞i̯]

A number written with two digits [is called] two-digit; a number written with three digits - three-digit.


kaglaosa

kaglaosa (nominative singular)
kaglaosat (nominative plural)
kaglaosan (genitive singular)
kaglaossiin (genitive plural)
kaglaossaa (partitive singular)
kaglaossia (partitive plural)
kaglaossaa (illative singular)
kaglaossii (illative plural)
kaglaosas (inessive singular)
kaglaosis (inessive plural)
kaglaosast (elative singular)
kaglaosist (elative plural)
kaglaosalle (allative singular)
kaglaosille (allative plural)
kaglaosal (adessive singular)
kaglaosil (adessive plural)
kaglaosalt (ablative singular)
kaglaosilt (ablative plural)
kaglaosaks (singular translative)
kaglaosiks (plural translative)
kaglaosanna (essive singular)
kaglaossaan (essive singular)
kaglaosinna (essive plural)
kaglaossiin (essive plural)
kaglaosant (exessive singular)
kaglaosint (exessive plural)

/ˈkɑɡlɑˌosɑ/

[ˈkɑɡɫɑˌo̞s̠ɑ]

/ˈkɑɡlɑˌosɑ/

[ˈkɑɡ̊ɫɑˌo̞ʒ̥ɑ]

Selkäpiin kaglaosa tekahuu 7 piiluust.

The cervical section of the backbone consists of 7 vertebrae.


ristiosa

ristiosa (nominative singular)
ristiosat (nominative plural)
ristiosan (genitive singular)
ristiossiin (genitive plural)
ristiossaa (partitive singular)
ristiossia (partitive plural)
ristiossaa (illative singular)
ristiossii (illative plural)
ristiosas (inessive singular)
ristiosis (inessive plural)
ristiosast (elative singular)
ristiosist (elative plural)
ristiosalle (allative singular)
ristiosille (allative plural)
ristiosal (adessive singular)
ristiosil (adessive plural)
ristiosalt (ablative singular)
ristiosilt (ablative plural)
ristiosaks (singular translative)
ristiosiks (plural translative)
ristiosanna (essive singular)
ristiossaan (essive singular)
ristiosinna (essive plural)
ristiossiin (essive plural)
ristiosant (exessive singular)
ristiosint (exessive plural)

[ˈriʃtiˌo̞ʒ̥ɑ]

Ristiosa yhestyy taasin kera ja ruume siihe luuhu plotnoist loottiijaa.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 73:

The sacral section unites with the pelvis and there the body leans heavily on the bone.


jäsensuma

jäsensuma (nominative singular)
jäsensumat (nominative plural)
jäsensuman (genitive singular)
jäsensummiin (genitive plural)
jäsensummaa (partitive singular)
jäsensummia (partitive plural)
jäsensummaa (illative singular)
jäsensummii (illative plural)
jäsensumas (inessive singular)
jäsensumis (inessive plural)
jäsensumast (elative singular)
jäsensumist (elative plural)
jäsensumalle (allative singular)
jäsensumille (allative plural)
jäsensumal (adessive singular)
jäsensumil (adessive plural)
jäsensumalt (ablative singular)
jäsensumilt (ablative plural)
jäsensumaks (singular translative)
jäsensumiks (plural translative)
jäsensumanna (essive singular)
jäsensummaan (essive singular)
jäsensuminna (essive plural)
jäsensummiin (essive plural)
jäsensumant (exessive singular)
jäsensumint (exessive plural)

[ˈjæʒ̥e̞nˌʒ̥umɑ]

Päälyspoolest jäsen ono katettu vahvaal ketul — jäsensumal.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 70:

On the surface, the joint is covered with a strong film - the synovial bursa.


kysymysforma

kysymysforma (nominative singular)
kysymysformat (nominative plural)
kysymysforman (genitive singular)
kysymysformiin (genitive plural)
kysymysformaa (partitive singular)
kysymysformia (partitive plural)
kysymysformaa (illative singular)
kysymysformii (illative plural)
kysymysformaas (inessive singular)
kysymysformiis (inessive plural)
kysymysformast (elative singular)
kysymysformist (elative plural)
kysymysformalle (allative singular)
kysymysformille (allative plural)
kysymysformaal (adessive singular)
kysymysformiil (adessive plural)
kysymysformalt (ablative singular)
kysymysformilt (ablative plural)
kysymysformaks (singular translative)
kysymysformiks (plural translative)
kysymysformanna (essive singular)
kysymysformaan (essive singular)
kysymysforminna (essive plural)
kysymysformiin (essive plural)
kysymysformant (exessive singular)
kysymysformint (exessive plural)

From kysymys (“question”) + forma (“form”).

Sentää tätä formaa möö voimma sannoa kysymysformaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 108:

That is why we can call this form the interrogative form.


erikko

erikko (nominative singular)
erikot (nominative plural)
erikon (genitive singular)
erikkoin (genitive plural)
erikkoloin (genitive plural)
erikkoa (partitive singular)
erikkoja (partitive plural)
erikkoloja (partitive plural)
erikkoo (illative singular)
erikkoihe (illative plural)
erikkoloihe (illative plural)
erikoos (inessive singular)
erikois (inessive plural)
erikkolois (inessive plural)
erikost (elative singular)
erikoist (elative plural)
erikkoloist (elative plural)
erikolle (allative singular)
erikoille (allative plural)
erikkoloille (allative plural)
erikool (adessive singular)
erikoil (adessive plural)
erikkoloil (adessive plural)
erikolt (ablative singular)
erikoilt (ablative plural)
erikkoloilt (ablative plural)
erikoks (singular translative)
erikoiks (plural translative)
erikkoloiks (plural translative)
erikkonna (essive singular)
erikkoon (essive singular)
erikkoinna (essive plural)
erikkoloinna (essive plural)
erikkoin (essive plural)
erikkoloin (essive plural)
erikkont (exessive singular)
erikkoint (exessive plural)
erikkoloint (exessive plural)

[ˈe̞rikːŏ̞̥]

From eri (“different”) + -kko. Compare Finnish erakko.