too

too (nominative singular)
noo (nominative plural)
toon (genitive singular)
noijen (genitive plural)
toon (accusative singular)
noo (accusative plural)
toota (partitive singular)
noita (partitive plural)
tooho (illative singular)
noihe (illative plural)
toos (inessive singular)
nois (inessive plural)
toost (elative singular)
noist (elative plural)
toolle (allative singular)
noille (allative plural)
tool (adessive singular)
noil (adessive plural)
toolt (ablative singular)
noilt (ablative plural)
tooks (singular translative)
noiks (plural translative)
toonna (essive singular)
noinna (essive plural)

From Proto-Finnic *too, from Proto-Uralic *to. Cognates include Finnish tuo and Karelian tuo.


mi

„Katso, mi kumma seel ono?“
Hää hiljaa karhulle saoi.

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 25:

„Look, what kind of wonder is there?“
It quietly asked the bear.


see

See näyttää, jot pintamaas ono mokomat osat, kummat pallaat.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

This shows that there are such parts in the topsoil that burn.


ne

Miltaisee poolee ne ollaa opettajast?

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 6:


hän

Toisille hän lapsille esimerkin näyttää.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 46:

He sets an example for the other children.


se

From Proto-Finnic *se. Cognates include Finnish se and Estonian see.

Linnuille höö siihe kagraa siputtiit.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 63:

They sprinkled oats onto it for the birds.

Inmihiset panniit merkille i sen, etti kaik predmetat päivääl, päivytpaiston aikanna, viskajaat kupahaiset.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

People noticed this as well, that all objects during the day, being a sunny time, cast shadows.

this, that (not bound to a specific location)

Tämä on Logoven kylä, a se ono Reppoilan kylä.

2008, “Läkkäämmä omal viisii [We're speaking [our] own way]”, in Inkeri, volume 4, number 69, St. Petersburg, page 12:

This is the village Logovi, and that is the village Reppoila.


ken

ken (nominative singular)
ket (nominative plural)
kenen (genitive)
ketä (partitive)
kehe (illative)
kes (inessive)
kest (elative)
kelle (allative)
kel (adessive)
kelt (ablative)
keks (translative)
kenennä (essive)

From Proto-Finnic *ken. Cognates include Finnish ken and Estonian kes.

Ken se ono, arvaa!

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva:

Ken arvajaa matkapoolen itsest - „oikiaa“, „kurraa“, „ettee“, „takkaa“, - se kiiree öksyy veerahas paikaas.

Whoever determines the direction of a journey from oneself - „to the right“, „to the left“, „forward“, „backward“, - that [person] will quickly get lost in an unfamiliar location.


mikä

mikä (nominative singular)
mit (nominative plural)
minen (genitive)
mitä (partitive)
mihe (illative)
mis (inessive)
mist (elative)
mille (allative)
mil (adessive)
milt (ablative)
miks (translative)
minennä (essive)

From Proto-Finnic *mikä. Cognates include Estonian mis and Finnish mikä.

Mikä ono, arvatkaa?

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 42:

Möö määmmä sitä teetä, minen näytti meille Lenin.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 52:

We follow this way, which Lenin showed us.


tämä

tämä (nominative singular)
tää (nominative singular)
nämät (nominative plural)
näät (nominative plural)
tämän (genitive singular)
tään (genitive singular)
näijen (genitive plural)
tämän (accusative singular)
tään (accusative singular)
nämät (accusative plural)
näät (accusative plural)
tätä (partitive singular)
näitä (partitive plural)
tähä (illative singular)
näihe (illative plural)
täs (inessive singular)
näis (inessive plural)
täst (elative singular)
näist (elative plural)
tälle (allative singular)
näille (allative plural)
täl (adessive singular)
näil (adessive plural)
tält (ablative singular)
näilt (ablative plural)
täks (singular translative)
näiks (plural translative)
tämännä (essive singular)
näinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *tämä, from Proto-Uralic *tä. Cognates include Finnish tämä and Estonian tema.


sen

See the etymology of the corresponding lemma form.


kuka

kuka (nominative singular)
kut (nominative plural)
kunen (genitive)
kuta (partitive)
kuhu (illative)
kus (inessive)
kust (elative)
kulle (allative)
kul (adessive)
kult (ablative)
kuks (translative)
kunenna (essive)

From Proto-Finnic *kuka, from Proto-Uralic *ku-. Cognates with Finnish kuka (“who”).
The inflected forms derive from Proto-Finnic *ku.


muu

From Proto-Finnic *muu. Cognates include Finnish muu and Estonian muu.


mis

Mis ono siun peremees?

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 30:


töö

siä (nominative singular)
töö (nominative plural)
siun (genitive singular)
teijen (genitive plural)
siun (accusative singular)
teijet (accusative plural)
sinnua (partitive singular)
teitä (partitive plural)
siuhu (illative singular)
teihe (illative plural)
sius (inessive singular)
teis (inessive plural)
siust (elative singular)
teist (elative plural)
siulle (allative singular)
teille (allative plural)
siul (adessive singular)
teil (adessive plural)
siult (ablative singular)
teilt (ablative plural)
siuks (singular translative)
teiks (plural translative)
siunna (essive singular)
teinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *töö, from Proto-Uralic *te. Cognates include Finnish työ and Veps tö.


kus

Kus ono suuret ikkunat, seel ono paljo luhtia, paljo valkeutta.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 33:

Where there are big windows, there is a lot of air, a lot of brightness.

Paljo uutta ja interesnoita töö saatta tiitä maast, kus möö elämmä.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

You will get to know a lot of new and interesting things about the earth, where we live.


itse

itse (nominative singular)
itsen (genitive singular)
itsiä (partitive singular)
itsehe (illative singular)
itsees (inessive singular)
itsest (elative singular)
itselle (allative singular)
itseel (adessive singular)
itselt (ablative singular)
itseks (singular translative)
itsennä (essive singular)
itseen (first-person possessive singular)
itsemme (first-person plural possessive)
itsees (possessive second-person singular)
itsenne (plural possessive second-person)
itseehe (possessive singular third-person)
itsesse (plural possessive third-person)

From Proto-Finnic *icek, from Proto-Uralic *iće. Cognates include Finnish itse and Estonian ise.

Osa iƶoroist veel nytkii kutsuu itsiätä karjalaisiks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

Some Ingrians even now still call themselves Karelians.

Mama miun saattoi itsen eest lehmiä lypsemää.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

Mummy sent me on behalf of herself to milk the cows.


noo

From Proto-Finnic *noo, from Proto-Uralic *no. Cognates include Finnish nuo and Karelian nuo.


molemmat

molemmat (nominative plural)
molempiin (genitive plural)
molempia (partitive plural)
molempii (illative plural)
molemmiis (inessive plural)
molemmist (elative plural)
molemmille (allative plural)
molemmiil (adessive plural)
molemmilt (ablative plural)
molemmiks (plural translative)
molempinna (essive plural)
molempiin (essive plural)
molempint (exessive plural)

[ˈmo̞ɫˑe̝ːmɑd̥]

Näijen sannoin pohjat ollaa erilaajaiset, vaik nominativas molempiin sannoin lopus ono i.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 62:

These words' stems are various, although in the nominative at the end of both words is i.


meitä

Meitä ono kuimont.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 31:


toin

From Proto-Finnic *toinën, equivalent to too (“that”) + -in. Cognates include Finnish toinen and Estonian teine.

Yksiil ono sooja șuuba, toiset syvviis norriis peittiisivät.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 11:

Some have a warm fur, others hid in deep burrows.


siin

Etymologically the locative of se. Cognates include Finnish siinä and Estonian siin.

Se ono senel mäel, no miä jo mont vootta siin en oo käynt.

It's on that hill, but I haven't gone there for god knows how many years.


kukkaa

kukkaa (nominative singular)
kutkaa (nominative plural)
kunenkaa (genitive)
kuttaa (partitive)
kuhukaa (illative)
kuhhuu (illative)
kuskaa (inessive)
kussaa (inessive)
kustkaa (elative)
kustaa (elative)
kullekaa (allative)
kulkaa (adessive)
kullaa (adessive)
kultkaa (ablative)
kultaa (ablative)
kukskaa (translative)
kunnaa (essive)


hään

Kons lintu on söönyt, hään hyväst kannattaa kylmän.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 9:

When a bird has eaten, it will survive the cold well.


kaik

kaik (nominative singular)
kaik (nominative plural)
kaiken (genitive singular)
kaikkiin (genitive plural)
kaikkia (partitive singular)
kaikkija (partitive plural)
kaikkee (illative singular)
kaikkii (illative plural)
kaikees (inessive singular)
kaikiis (inessive plural)
kaikest (elative singular)
kaikist (elative plural)
kaikelle (allative singular)
kaikille (allative plural)
kaikeel (adessive singular)
kaikiil (adessive plural)
kaikelt (ablative singular)
kaikilt (ablative plural)
kaikeks (singular translative)
kaikiks (plural translative)
kaikkenna (singular)
kaikkeen (singular)
kiakkinna (plural)
kaikkiin (plural)
kaikkent (exessive singular)
kaikkint (exessive plural)

From Proto-Finnic *kaikki. Cognates include Finnish kaikki and Estonian kõik.

mertä vart kaik laahitaa.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 61:

Möö meinasimma, jot höö vaa näyttäät, etti kaik tiitäät.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 6:

We thought, that they merely pretended, like they know everything.

Duumais talvi kaikkija mailmast noissa hävittämmää vällää.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 10:

The winter decided to start making everyone in the world disappear.


neet

From Proto-Finnic *nek, from Proto-Uralic *ne. Cognates include Finnish ne and Estonian need.

Höö kavvaa katsoit niitä ja mitäle meinaisivat keskenää.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 5:

They were looking at these for a long time and discussing something among each other.

these, those (not bound to a specific location)


möö

miä (nominative singular)
möö (nominative plural)
miun (genitive singular)
meijen (genitive plural)
miun (accusative singular)
meijet (accusative plural)
minnua (partitive singular)
meitä (partitive plural)
miuhu (illative singular)
meihe (illative plural)
mius (inessive singular)
meis (inessive plural)
miust (elative singular)
meist (elative plural)
miulle (allative singular)
meille (allative plural)
miul (adessive singular)
meil (adessive plural)
miult (ablative singular)
meilt (ablative plural)
miuks (singular translative)
meiks (plural translative)
miunna (essive singular)
meinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *möö. Cognates include Finnish myö and Karelian myö.

Yhteiset meil ollaa riissat - perot, krantossit ja kirjat, veel i tetretit i kartat, stoolit, lavvat, sumat, partat, klaassan seinät, klaassan maa.

We have shared objects - pen tips, pencils and books, also notebooks and maps, chairs, benches, bags, desks, walls of the classroom and the floor of the classroom.

Metsävahti vei meijet kottii, jootti caajuul, ja hänen poika mäni meitä saattamaa.

The forest ranger took us to [his] house, gave us tea to drink, and his son went to see us off.


miä

From Proto-Finnic *minä, from Proto-Uralic *minä. Cognates include Finnish minä and Estonian mina.


siä

From Proto-Finnic *cinä from Proto-Uralic *tinä. Cognates include Finnish sinä and Estonian sina.

Timo, miks siä makkaat taas?

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 56:


yks

From Proto-Finnic *ükci, from Proto-Finno-Ugric *ükte. Cognates include Finnish yksi and Estonian üks.


kenkää

kenkää (nominative singular)
ketkää (nominative plural)
kenenkää (genitive)
kettää (partitive)
kehekää (illative)
kehhee (illative)
keskää (inessive)
kessää (inessive)
kestkää (elative)
kestää (elative)
kellekää (allative)
kelkää (adessive)
kellää (adessive)
keltkää (ablative)
keltää (ablative)
kekskää (translative)
kennää (essive)


hää

hää (nominative singular)
höö (nominative plural)
hänen (genitive singular)
heijen (genitive plural)
hänen (accusative singular)
heijet (accusative plural)
häntä (partitive singular)
heitä (partitive plural)
hännee (illative singular)
heihe (illative plural)
hänes (inessive singular)
heis (inessive plural)
hänest (elative singular)
heist (elative plural)
hänelle (allative singular)
heille (allative plural)
hänel (adessive singular)
heil (adessive plural)
hänelt (ablative singular)
heilt (ablative plural)
häneks (singular translative)
heiks (plural translative)
hänennä (essive singular)
heinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *hän. Cognates include Finnish hän and Karelian häi.

Hää [päivyt] ilmahtuu hoomuksest, vähittee kohojaa ylemmäks ja ylemmäks;

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

It [the Sun] appears in the morning, gradually rises higher and higher;


täs

Otamma täs esimerkiks näitä sa[n]oja.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 14:

We'll here take these words for example.


kumpa

From Proto-Finnic *kumpa. Cognates include Finnish kumpi and Estonian kumb.

Möö tovarişşanka jo aikaa laatisimma pioneeroille, kummat seisoit laageriis ei etähääl meijen linnast.

For a long time, a comrade and I wanted to go to the pioneers, that were camping not far from our city.


nämät

From Proto-Finnic *nämä. Cognates include Finnish nämä and Estonian nemad.


kuhu

A siä Jaakko, kuhu määt?

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 17:

Kuhu männä?


höö

→ Votic: hüü

From Proto-Finnic *höö. Cognates include Finnish hyö and Karelian hyö.

Höö elliit butkaas.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 45:

Odnako mänimmä heijen jäles.


siintä

Siintä paloi peregnoi.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

(dialectal) Alternative spelling of siint


kenle

— Politsia! — kiljahti kenle.

1937, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 117:


jokahiin

From Proto-Finnic *jokahinën, equivalent to joka (“every”) + -hiin. Akin to Finnish jokainen.


mikäle

[ˈmiɡ̊ælʲe̞]


miuhe

(dialectal) Alternative spelling of miuhu


teijen

See the etymology of the corresponding lemma form.


kumpainki

From kumpain (“both”) + -ki (“too”). Akin to Finnish kumpainenkin.


kumpain

kumpain (nominative singular)
kumpaiset (nominative plural)
kumpaisen (genitive singular)
kumpaisiin (genitive plural)
kumpaista (partitive singular)
kumpaist (partitive singular)
kumpaisia (partitive plural)
kumpaisee (illative singular)
kumpaisii (illative plural)
kumpaisees (inessive singular)
kumpaisiis (inessive plural)
kumpaisest (elative singular)
kumpaisist (elative plural)
kumpaiselle (allative singular)
kumpaisille (allative plural)
kumpaiseel (adessive singular)
kumpaisiil (adessive plural)
kumpaiselt (ablative singular)
kumpaisilt (ablative plural)
kumpaiseks (singular translative)
kumpaisiks (plural translative)
kumpaisenna (essive singular)
kumpaiseen (essive singular)
kumpaisinna (essive plural)
kumpaisiin (essive plural)
kumpaisent (exessive singular)
kumpaisint (exessive plural)

From Proto-Finnic *kumpainën, equivalent to kumpa (“which”) + -in. Cognates include Finnish kumpainen.


meikäläin

meikäläin (nominative singular)
meikäläiset (nominative plural)
meikäläisen (genitive singular)
meikäläisiin (genitive plural)
meikäläistä (partitive singular)
meikäläist (partitive singular)
meikäläisiä (partitive plural)
meikäläisee (illative singular)
meikäläisii (illative plural)
meikäläisees (inessive singular)
meikäläisiis (inessive plural)
meikäläisest (elative singular)
meikäläisist (elative plural)
meikäläiselle (allative singular)
meikäläisille (allative plural)
meikäläiseel (adessive singular)
meikäläisiil (adessive plural)
meikäläiselt (ablative singular)
meikäläisilt (ablative plural)
meikäläiseks (singular translative)
meikäläisiks (plural translative)
meikäläisennä (essive singular)
meikäläiseen (essive singular)
meikäläisinnä (essive plural)
meikäläisiin (essive plural)
meikäläisent (exessive singular)
meikäläisint (exessive plural)

[ˈme̞i̯ɡ̊ælæi̯n]

From mei- (“we”) + -kä + -lain (“-läin”). Akin to Finnish meikäläinen.


molommat

molommat (nominative plural)
molompiin (genitive plural)
molompia (partitive plural)
molompii (illative plural)
molommiis (inessive plural)
molommist (elative plural)
molommille (allative plural)
molommiil (adessive plural)
molommilt (ablative plural)
molommiks (plural translative)
molompinna (essive plural)
molompiin (essive plural)
molompint (exessive plural)

[ˈmo̞ɫˑo̝ːmɑd̥]

From Proto-Finnic *molëmbat. Cognates include Finnish molemmat and Estonian mõlemad.

Kirjakeelen normaks piti ottaa neet molommat annetut monikkoformat.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 60:

Both these given plural forms should be taken as the literary language's norm.


mikälee

[ˈmiɡ̊æle̝ː]

Mittaisivat mitälee plaanua mööt, reknaisiit ja sanoivat, etti linnaa saa ono neljä kilometraa i yli tunnin, melkeen, möö leenemmä kois.

They measured something along the map, counted and said, that it's four kilometers to the city and in an hour, approximately, we would be home.

Äkkistää mikälee vari ja märkä toukkais hänt kättee.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 13:

Suddenly something hot and wet pushed against her hand.


siint

„Oikia“ ja „kura“ pooli vaihtuut siint, kuhu töö katsotta liitsaal.

„Right“ and „left“ change places depending on where you're facing.


toin toisen

izh-decl-table

type 1/<i class="Latn mention" lang="izh">kärpäin</i>, no gradation

toin toisen (genitive plural)
toin toista (partitive plural)
toin toist (partitive plural)
toin toisee (illative plural)
toin toisees (inessive plural)
toin toisest (elative plural)
toin toiselle (allative plural)
toin toiseel (adessive plural)
toin toiselt (ablative plural)
toin toiseks (plural translative)
toin toisenna (plural)
toin toiseen (plural)
toin toisent (exessive plural)

Literally: "The other the other". Akin to Karelian toini toisen／toine toizen.

Neet dialektat ollaa liki toin toista, mut i ero niijen välil kera ono.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

These dialects are close to each other, but there is also a difference between these.


kenlee

Kenlee hyppäis tuvast, ampui pimmiäs.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 19:

Someone has jumped out of a hut, shot in the dark.


mikkää

mikkää (nominative singular)
mitkää (nominative plural)
minenkää (genitive)
mittää (partitive)
mihekää (illative)
mihhee (illative)
miskää (inessive)
missää (inessive)
mistkää (elative)
mistää (elative)
millekää (allative)
milkää (adessive)
millää (adessive)
miltkää (ablative)
miltää (ablative)
mikskää (translative)
minnää (essive)

From mi- (“what”) + -kää. Akin to Finnish mikään.


konslee

[ˈko̞nʒ̥ɫe̝ː]

[…] neet kons ilmahtuivat, ni Täti ain häylytti häntää, i hänest tuntui, jot hää heitä konslee näki i suvais...

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 37:

[…] when they came Auntie always wagged her tail, and it seemed to her that she had at some time seen them and loved them...


muukalain

muukalain (nominative singular)
muukalaiset (nominative plural)
muukalaisen (genitive singular)
muukalaisiin (genitive plural)
muukalaista (partitive singular)
muukalaist (partitive singular)
muukalaisia (partitive plural)
muukalaisee (illative singular)
muukalaisii (illative plural)
muukalaisees (inessive singular)
muukalaisiis (inessive plural)
muukalaisest (elative singular)
muukalaisist (elative plural)
muukalaiselle (allative singular)
muukalaisille (allative plural)
muukalaiseel (adessive singular)
muukalaisiil (adessive plural)
muukalaiselt (ablative singular)
muukalaisilt (ablative plural)
muukalaiseks (singular translative)
muukalaisiks (plural translative)
muukalaisenna (essive singular)
muukalaiseen (essive singular)
muukalaisinna (essive plural)
muukalaisiin (essive plural)
muukalaisent (exessive singular)
muukalaisint (exessive plural)

[ˈmuːɡ̊ɑɫɑi̯n]