as

(of distance or motion) all the way from


al

From Proto-Finnic *alla. Cognates include Finnish alla and Estonian all.
In the sense "near", semantic loan from Russian под (pod).

Aitan al ellää kärppä.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 135:

Jään al hänel ei oo kylmä.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 11:

Talvi Moskovan al on pitkä, melkeen 5 kuuta.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 77:

Winter around Moscow is long, almost 5 months.


seas

From Proto-Finnic *sëgassa. Cognates include Finnish seassa and Estonian seas.

Valkia karhu. Ellää jäin i lumiloin seas. Jahtiijaa hylkein päälle.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 103:

White bear. Lives in the midst of ices and snows. Hunts seals.


alle

From Proto-Finnic *alëk. Cognates include Finnish alle and Veps alle.

Kissa mäni aitan alle.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 136:


alt

From Proto-Finnic *alta. Cognates include Finnish alta.

Kissa tuli aitan alt.


vart

Probably from varsi (“stalk”). Akin to Finnish varten.

Bukvari iƶoroin şkouluja vart.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 1:

Sitä vart, jot hyväst saavva tolkku ympäröiväst paikast, pittää tuntaa löytää pooli ja matka, tuntaa katsoa paikan plaanua.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 6:

For this, to understand the surrounding area well, one has to be able to find the direction and the distance, to be able to look at the map of the area.


looks

From the translative of Proto-Finnic *loo-.

Kissa Muri mäni kirjan looks ja noisi käpälänkä lehtijää liikuttelemaa.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

Muri the cat went towards the book and began to turn the pages with [its] paw.


ees

See the etymology of the corresponding lemma form.

nonlemma

Monikoos, möö näimmä, painutossihan lopun ees ono monikon tuntomerkki, kummaal sanas ono oma merkitös.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 45:

In the plural, we saw, in front of the case ending is the marker of the plural, with which there is its own marking in the word.


nas

Rebracketing of as preceded by the illative marker *-Vn.


loont

From the exessive of Proto-Finnic *loo-. Akin to Finnish luona.


läpi

From Proto-Finnic *läpi (“hole”). Cognates include Finnish läpi and Estonian läbi.


yli

From Proto-Finnic *üli. Cognates include Finnish yli and Votic üli.
The sense "every other" is a semantic loan from Russian через (čerez).

sl

Riiteliit kolmen kälyksen, // Kolmen kynnyksen yli.

1916, Volmari Porkka, quoting Kalina-ukko, “1252. Soikkola, Loukkula, III116”, in Väinö Salminen, V. Alava, editor, Suomen Kansan Vanhat Runot. Länsi-Inkerin runot, volume III2, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, lines 1-2:

Three sisters-in-law were arguing, // Through three doorsteps.


kautta

From the partitive of kaus (“period”). Akin to Finnish kautta.

Naapurikeeliin, suomen, viron ja vadjan keeliin kera iƶoran keeli ono siottu oman strukturan, fonettisen, äänisostavan, kautta, mut iƶoran keeleel ono suur yhtehös i karjalan keelen kera.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

The Ingrian language is related to its neighbouring languages, Finnish, Estonian and Votic, through [its] own structure, that of phonetics, the inventory of sounds, but the Ingrian language has a strong connection with the Karelian language, too.


aikaan

Mitä tovarișșa Voroșilov teki Oktjabrskoi revolutsian aikaan?

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 28:

What did comrade Vorošilov do during the October revolution?


kera

Shortening of kerraal. Akin to Finnish kera and Karelian kera.

Lapset suuren möryn kera lumimäes tiukkaa.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 55:

The children play on the sledging hill with a loud shout.

Mitä tapahtui pintamaan kera?

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:


saa

From saavva (“to get”). Compare Finnish saakka.

Sil viisii teemmä siihe saa kunis vesi puteliis ei nois ennää mänömää șommelaks.

We'll do this until the water in the bottle stops becoming cloudy again.

Mittaisivat mitälee plaanua mööt, reknaisiit ja sanoivat, etti linnaa saa ono neljä kilometraa i yli tunnin, melkeen, möö leenemmä kois.

They measured something along the map, counted and said, that it's four kilometers to the city and in an hour, approximately, we would be home.

Miulle mama ompeli paljton maaha saa.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 12:

Mum sewed me a coat [stretching] all the way to the ground.


pitkin

Instructive plural of pitkä (“long”). Akin to Finnish pitkin and Estonian piki.

Teetä pitkin ajoi traktora.


päälle

Noistii joka päivä viskoima[a] lavvan päälle muruja, kovasija ja jyvijä.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 10:

They began to throw crumbs, crusts and grain onto the board every day.

Höö noisivat bygrän päälle, kualt näkyi ympärikko.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 5:

They ascended onto the hillock, whence the environs are visible.


nasse

Rebracketing of asse preceded by the illative marker *-Vn.

Mäni da i heittiis makkaamaa, ja makkais taas hoomuksee nasse.

1885, “Sprachproben: Der goldene Vogel”, in Volmari Porkka, editor, Ueber den Ingrischen Dialekt mit Berücksichtigung der übrigen finnisch-ingermanländischen Dialekte:

He went and threw himself to sleep, too, and he slept up till the morning again.


sises

Inessive of sisä-. Akin to Finnish sisässä.


vassen

From Proto-Finnic *vast-. Akin to Finnish vasten.


möö

From Proto-Finnic *möök, from Proto-Uralic *müŋä (“rear”). Akin to Finnish myö- (whence myötä and myös).

Miä käyn kattua möö.


rinnalle

[ˈrinːɑɫːe̞]


takanna

From Proto-Finnic *taka-, from Proto-Uralic *taka (“behind”). Akin to Finnish takana and Estonian taga.


eest

Mama miun saattoi itsen eest lehmiä lypsemää.

Mummy sent me on behalf of herself to milk the cows.


alaitse

[ˈɑɫɑi̯t͡s̠]

[ˈɑɫɑi̯t͡se̞]

Prolative of ala-. Akin to Finnish alitse.

Käyvvä maan alaitse.


pääl

Töö saatta tiitä kuin suur ono maa, millaist hää ono formaa ja mitä ono hänen pääl.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

You will get to know how the earth is big, what kind of shape it is and what is on top of it.

Aeroplanat joukon pääl.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 51:


takkaa

From the illative of Proto-Finnic *taka-, from Proto-Uralic *taka (“behind”).

Ivoi ja Pedoi männiit hoomukseel metsää, suuren soon takkaa poolaa korjamaa.

2008, Сойкинский Край, number 7, page 9:

In the morning Ivoi and Pedoi went to the forest, behind the swamp, to gather cowberries.


sissee

Illative of sisä-. Akin to Finnish sisään.


mööt

From Proto-Finnic *möö- (whence möö). Akin to Finnish myöten.
The sense "by means of" is a semantic loan from Russian по (po).

Kaks koivuist hepoist lunta mööt livvuttaat.

They slide two birchen horses along the snow.

Läksimmä prosekkaa mööt.

We went along the clear path in the forest.

Oppilapset gloobusaa mööt tuttuhuut maanşaaranka.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:

The schoolchildren familiarise themselves with the Earth's globe by means of a globe.

Used to indicate the model which is used in an action of education; by means of


päi

Lounatta päi.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 30:


sisest

Elative of sisä-. Akin to Finnish sisästä.


ympäär

From Proto-Finnic *ümpärik. Cognates include Finnish ympäri and Estonian ümber.


ympäriil

From Proto-Finnic *ümpärillä. Cognates include Finnish ympärillä.

No sentää liki poselkaa ono parkka, a poselkan kottiin ympäriil ollaa issutettu puut.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 26:

But nevertheless around the settlement is a park, and around the settlement's houses trees are planted.


mukkaa

From Proto-Finnic *mukahën. Cognate with Finnish mukaan.

Tämän mukkaa voip jo eroittaa sanat, kummat ennen kirjutettii yhel viisii, mut kummiil ono eri merkitös.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 14:

In accordance with this, it's already possible to pick out the words, which before were written in one way, but which have a different meaning.

Praavittajes, mikä oli tehty SNK ja ÇKVKP(b) postanovlenijan osoituksiin mukkaa, möö pyrkisimmä antaa enemmän sistematiceskoit geografiakartan oppihumist i saavva enemmän kuvittamist, tolkkua saamist, populjarnostia i meelyttävvää izloƶenia.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 2:

While editing, which was done according to the advice of the decrees of SNK and ÇKVKP(b), we would strive to give more systematic geographical maps to study and to get more illustrations to understand, popularity and pleasant statements.


jäles

[ˈjælʲe̞s̠ː]

Hänen jäles toine,
kolmas, otsattomast.

1937, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 53:

After it another,
a third one, endlessly.

Möö hyppäisimmä hänen jäles. Hää meist.


jälel

[ˈjælʲe̞lʲː]


poolest

[ˈpo̝ːɫe̝ːʃt]

Iƶorat laatiit kansan, kumpa keelen poolest kuuluu läns-fenniläisiin kansoin gruppaa ja sil viisii i iƶoroin keeli kuuluu läns-fenniläisee keelisisteemaa.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

The Ingrians make up a people, that based on their language belongs to the group of Finnic peoples and as such the language of Ingrians also belongs to the Finnic language family.


vällii

See the etymology of the corresponding lemma form.

Hyppäis petäjää ja peittiis haaroin vällii.

It jumped up a pine and hid between the branches.


varreel

Vaaƶnoimmat näist dialektoist ollaa Soikkolan dialekta, kumpaa läätää Soikkolan poolisaareel Koskisiin, Soikkolan, Mäkkiin, Loukkulan ja Someroisiin selsovettiloin kylliis, ja Laukaan dialekta, kumpaa läätää Laukaan joen varreel.

The most important of these dialects are the Soikkola dialect, which is spoken on the Soikkola peninsula in the villages of the village Soviets of Koskiset, Soikkola, Mäkit, Loukkula and Someroiset, and the Laukaa dialect, which is spoken along the Laukaa river.


päähä

Mees mäni viijen kilometran päähä linnast.

The man went five kilometers away from the city.

Tuli niin, jot möö mänimmä ääree seitsemän kilometran päähä laagerist.

So it turned out, that we went about seven kilometers away from the camp.


jälest

Taita möö hävitimmä napravlenian (poolen), kons jooksimma oravan jälest.

Supposedly we lost our napravlenia (direction), when we were running after the squirrel.

Joka luetun sanomuksen jälest tehkää pikkarain piätös.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 8:

After each read sentence, take a short pause.


ettee

Panniit itseen ettee tämän paikan plaanun ja peenen priboran - „kumpassin“.

They put in front of themselves a plan of this place and a small equipment - „a compass“.


takant

[ˈtɑkˑɑːnd̥]

From Proto-Finnic *taka-, from Proto-Uralic *taka (“behind”). Akin to Estonian tagant.

Siis höö näyttiit meille poolen, kus ono linna, vaikko linnaa metsän takant bygrält ei näkynt.

Then they showed us the direction, where the city is, even though the city wasn't visible from the hillock from behind the forest.


peräst

Minen peräst? Senen peräst!

Why? That's why! (literally, “Because of what? Because of that!”)

Prakticeskoi merkitös ono Soikkolan ja Laukkan dialektoil, sentää ku niis pooliis veel läätää iƶoran keeltä, se ono veel lapsiin ja nooriston keeli ja sen peräst sitä voip mukkoittaa meijen kuljtuurastroitelstvaas.

The practical orthography is for the Soikkola and Luga dialects, because this way the Ingrian language is still spoken, it is still of the children and the young, and because of this it's possible to adapt it to our culture building.

Minen peräst oppii männöö
 nyt näin paljo lapsia?

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

Because of what do now so many
children go to school?

Joulun peräst tulloo Uus Voos.

Monikkaan päivän peräst neet omenat, taitaa, i itse lankiijaisivat puust, erittee tuulisääl.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

After a few days these apples, it seems, would fall from the tree themselves, too, especially in windy weather.


välil

Oppitunnin välil Katja sannoo:

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 8:

Neet dialektat ollaa liki toin toista, mut i ero niijen välil kera ono.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, pages 3-4:

These dialects are close to each other, but there is also a difference between these.


möötä

From Proto-Finnic *möötä. Cognates include Finnish myötä and Estonian mööda.

Äänt möötä hyvin saat tolkku kual loppuu meeli.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:

Based on the sound you have a good understanding where a thought ends.


eitse

Prolative of esi (“front”). Akin to Finnish editse.


halluus

From Proto-Finnic *haltu-. Akin to Finnish hallussa.

Pimmiät, vähätiitoiset kocevnikat olivat kokonaa loonnon halluus.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by P. I. Maksimov and N. A. Iljin, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun neljättä klaassaa vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 75:

The dark uneducated nomads were completely in nature's hands.

Krepostnoi — talonpoika, kum[pa] oli herran halluus i käi teol.

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 50:

Serf - a farmer, that was in the master's possession and worked [for him].


nast

Rebracketing of ast preceded by the illative marker *-Vn.


takaks

From Proto-Finnic *taka-, from Proto-Uralic *taka (“behind”). Cognates include Finnish takaksi.


loonna

From the essive of Proto-Finnic *loo-. Akin to Finnish luona.


peräs

Mut i Soikkolaas näis sanois geminatan peräs ei oo pitkää vokalaa.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 16:

But in Soikkola, too, in these words after the geminate there is no long vowel.


välis

Jos sana muuttuessaa saap lisän, kumpa painokkaan slogan perrää tekköö sannaa pitän vokalan, ni pitän vokalan ees oleva konsonantta, jos se vaa ono vokaloin välis, muuttuu geminataks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 17:

If a word in its changing gets an addition, which makes a long vowel in the word after a stressed syllable, then the consonant that is before the long vowel, if it is only between vowels, becomes a geminate.


rinnalt

[ˈrinːɑːɫd̥]


rajal

Sajannen lopul ižorid olivõd hävvimisen rajal.

2009, Inkeri, volume 1, number 71, St. Petersburg, page 9:

At the end of the century Izhorians were on the brink of disappearing.


äärees

Nagru ja ääni Laukan äärees.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 14:

There is laughter and noise around the Luga.


sekkaa

From Proto-Finnic *sëkahën. Cognates include Finnish sekaan and Estonian sekka.


seast

From Proto-Finnic *sëgasta. Cognates include Finnish seasta and Estonian seast.


sihas

Hylkeen ruume voittiijaa kallaa, mut hännän sihas hylkeel ono venutettu takas kaks takajalkaa, kumpiin tallukat ovat muuttiisseet levviöiks lastiloiks ja varpaat ovat yhissetty yhtee paksuul nahal.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 55:

The seal's body resembles a fish, but instead of a tail, the seal has two back legs stretched back, whose soles have changed into long flippers and the toes are connected together with thick skin.


pääs

Miun koti ono kahen kilometran pääs universitetast.

My home is two kilometers away from the university.

Kummaskii poolees teetä vennuut määrätyn matkan pääs toin toisestaa kaks rohoista sarkaa.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by P. I. Maksimov and N. A. Iljin, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun neljättä klaassaa vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 65:

From both sides, a defined distance away from each other, two green patches of land stretch the road.


pääst

Miä näin kirkon kahen kilometran pääst.

I saw the church from two kilometers away.

Illoittee ussian kymmenän kilometran pääst näkkyy lens, kumpa ono elektrovalkiaal valaistuin kombinatan hoonein pääl.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by P. I. Maksimov and N. A. Iljin, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun neljättä klaassaa vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 43:

In the evenings, the glow over the industrial complex's buildings that are flooded with electrical light, are visible from multiple kilometers away.