too

From Proto-Finnic *too, from Proto-Uralic *to. Cognates include Finnish tuo and Karelian tuo.


sama

sama (nominative singular)
samat (nominative plural)
saman (genitive singular)
sammoin (genitive plural)
sammaa (partitive singular)
samoja (partitive plural)
sammaa (illative singular)
sammoi (illative plural)
samas (inessive singular)
samois (inessive plural)
samast (elative singular)
samoist (elative plural)
samalle (allative singular)
samoille (allative plural)
samal (adessive singular)
samoil (adessive plural)
samalt (ablative singular)
samoilt (ablative plural)
samaks (singular translative)
samoiks (plural translative)
samanna (essive singular)
sammaan (essive singular)
samoinna (essive plural)
sammoin (essive plural)
samant (exessive singular)
samoint (exessive plural)

From Proto-Finnic *sama, borrowed from Proto-Germanic *samaz. Cognates include Finnish sama and Estonian sama.
Possibly merged with Russian самый (samyj, “selfsame”).

Kääntiimmä toisee poolee - neet samat riissat leenööt kuras poolees.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 6:

We turn to the second side - these same objects are to our left side.

Niku näämmä, näijen sannoin struktura ono sama:

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva:

Apparently, the structure of these words is the same [as those].

Otamma saman sanan kalakas.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 54:


se

se (nominative singular)
neet (nominative plural)
senen (genitive singular)
niijen (genitive plural)
sen (accusative singular)
neet (accusative plural)
sitä (partitive singular)
niitä (partitive plural)
siihe (illative singular)
niihe (illative plural)
siin (inessive singular)
niis (inessive plural)
siint (elative singular)
siitä (elative singular)
niist (elative plural)
sille (allative singular)
niille (allative plural)
sil (adessive singular)
niil (adessive plural)
silt (ablative singular)
niilt (ablative plural)
siks (singular translative)
niiks (plural translative)
senennä (essive singular)
niinnä (essive plural)
see (alternative dialectal)

From Proto-Finnic *se. Cognates include Finnish se and Estonian see.

Peen tulo saatii siint pellost.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 40:

A small income was received from this field.

this, that (not bound to a specific location)


ikä

From Proto-Finnic *ikä. Cognate with Estonian iga and Livonian jega.


tämä

From Proto-Finnic *tämä, from Proto-Uralic *tä. Cognates include Finnish tämä and Estonian tema.

Panniit itseen ettee tämän paikan plaanun ja peenen priboran - „kumpassin“.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 5:

They put in front of themselves a plan of this place and a small equipment - „a compass“.


joka

From Proto-Finnic *joka. Cognates include Finnish joka and Karelian joka.

joka päivä

Joka paikaas flakut, väki.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 49:

Everywhere there's flags, there's people

No joka predmetan kupahain päivän pittuueel muuttuu.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

But the shadow of every object changes in length during the day.


sen

See the etymology of the corresponding lemma form.


muu

muu (nominative singular)
muut (nominative plural)
muun (genitive singular)
muijen (genitive plural)
muuta (partitive singular)
muita (partitive plural)
muuhu (illative singular)
muihe (illative plural)
muus (inessive singular)
muis (inessive plural)
muust (elative singular)
muist (elative plural)
muulle (allative singular)
muille (allative plural)
muul (adessive singular)
muil (adessive plural)
muult (ablative singular)
muilt (ablative plural)
muuks (singular translative)
muiks (plural translative)
muunna (essive singular)
muun (essive singular)
muinna (essive plural)
muin (essive plural)
muunt (exessive singular)
muint (exessive plural)

From Proto-Finnic *muu. Cognates include Finnish muu and Estonian muu.


koko

From Proto-Finnic *koko. Cognates include Finnish koko and Estonian kogu.

Koko mailman tööläisin käyttäjä.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 53:

The leader of the workers of the entire world.


eri

From Proto-Finnic *erei. Cognates include Finnish eri and Estonian eri.

Oppihues geografiaa, töö saatta tiitä, millain ono loonto ja kuin eri paikois maan pääl elläät ihmiset.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

In learning geography, you will be able to know, what environment is and how people live in different places on earth.

Mut yksiköös näil sanoil ollaa jo eri pohjat.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 62:

But in the singular these words already have different bases.

Iƶorat elläät Leningradan oblastin eri paikois, eri raijonois ja sentää iƶoran keeli senen mukkaa jakahuu eri dialektoihe, eri alakeelii.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

Ingrians live in varous places of the Leningrad Oblast, various raions, and therefore, because of this, the Ingrian language is divided into various dialects, various lesser languages.


mont

Mont sahhaaja? Mont tööläist?

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetikan oppikirja alkușkoulua vart (I. osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:


noo

From Proto-Finnic *noo, from Proto-Uralic *no. Cognates include Finnish nuo and Karelian nuo.


moni

moni (nominative singular)
monet (nominative plural)
monen (genitive singular)
monniin (genitive plural)
moniloin (genitive plural)
monta (partitive singular)
mont (partitive singular)
monnia (partitive plural)
moniloja (partitive plural)
monnee (illative singular)
monnii (illative plural)
moniloihe (illative plural)
mones (inessive singular)
monis (inessive plural)
monilois (inessive plural)
monest (elative singular)
monist (elative plural)
moniloist (elative plural)
monelle (allative singular)
monille (allative plural)
moniloille (allative plural)
monel (adessive singular)
monil (adessive plural)
moniloil (adessive plural)
monelt (ablative singular)
monilt (ablative plural)
moniloilt (ablative plural)
moneks (singular translative)
moniks (plural translative)
moniloiks (plural translative)
monenna (essive singular)
monneen (essive singular)
moninna (essive plural)
moniloinna (essive plural)
monniin (essive plural)
moniloin (essive plural)
monent (exessive singular)
monint (exessive plural)
moniloint (exessive plural)

From Proto-Finnic *moni, from Proto-Finno-Permic *mone. Cognates include Finnish moni and Estonian mõni.


enemmän

Praavittajes, mikä oli tehty SNK ja ÇKVKP(b) postanovlenijan osoituksiin mukkaa, möö pyrkisimmä antaa enemmän sistematiceskoit geografiakartan oppihumist i saavva enemmän kuvittamist, tolkkua saamist, populjarnostia i meelyttävvää izloƶenia.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 2:

While editing, which was done according to the advice of the decrees of SNK and ÇKVKP(b), we would strive to give more systematic geographical maps to study and to get more illustrations to understand, popularity and pleasant statements.


toin

toin (nominative singular)
toiset (nominative plural)
toisen (genitive singular)
toisiin (genitive plural)
toista (partitive singular)
toist (partitive singular)
toisia (partitive plural)
toisee (illative singular)
toisii (illative plural)
toisees (inessive singular)
toisiis (inessive plural)
toisest (elative singular)
toisist (elative plural)
toiselle (allative singular)
toisille (allative plural)
toiseel (adessive singular)
toisiil (adessive plural)
toiselt (ablative singular)
toisilt (ablative plural)
toiseks (singular translative)
toisiks (plural translative)
toisenna (essive singular)
toiseen (essive singular)
toisinna (essive plural)
toisiin (essive plural)
toisent (exessive singular)
toisint (exessive plural)

From Proto-Finnic *toinën, equivalent to too (“that”) + -in. Cognates include Finnish toinen and Estonian teine.

Toisille hän lapsille esimerkin näyttää.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 46:

He sets an example for the other children.


siin

Etymologically the locative of se. Cognates include Finnish siinä and Estonian siin.


vähä

From Proto-Finnic *vähä. Cognates include Finnish vähä and Estonian vähe.

Mut mokompia kasvoloja, kummat toovat mahlakkaita plodija, meil ono vähä.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

But such plants, which give juicy fruits, we have little of.


vähemmän

[ˈʋæhe̞mːən]

[ˈʋæhe̞mːæn]


mones

mones (nominative singular)
monneet (nominative plural)
monneen (genitive singular)
monnein (genitive plural)
monesta (partitive singular)
monest (partitive singular)
monneita (partitive plural)
moneja (partitive plural)
monneesse (illative singular)
monneisse (illative plural)
monnees (inessive singular)
monneis (inessive plural)
monneest (elative singular)
monneist (elative plural)
monneelle (allative singular)
monneille (allative plural)
monneel (adessive singular)
monneil (adessive plural)
monneelt (ablative singular)
monneilt (ablative plural)
monneeks (singular translative)
monneiks (plural translative)
monneenna (essive singular)
monneen (essive singular)
monneinna (essive plural)
monnein (essive plural)
monneent (exessive singular)
monneint (exessive plural)

From mone- (“many”) + -s. Akin to Finnish mones.


äijä

From Proto-Finnic *äijä. Cognates with Finnish äijä and Estonian äi (“father-in-law”).


männä

From Proto-Finnic *mendäk, from Proto-Uralic *mene-. Cognates include Finnish mennä and Estonian minna.

männä voonna


kaik

From Proto-Finnic *kaikki. Cognates include Finnish kaikki and Estonian kõik.

Uutiset kaik sannoo.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 42:

Inmihiset panniit merkille i sen, etti kaik predmetat päivääl, päivytpaiston aikanna, viskajaat kupahaiset.

People noticed this as well, that all objects during the day, being a sunny time, cast shadows.


neet

se (nominative singular)
neet (nominative plural)
senen (genitive singular)
niijen (genitive plural)
sen (accusative singular)
neet (accusative plural)
sitä (partitive singular)
niitä (partitive plural)
siihe (illative singular)
niihe (illative plural)
siin (inessive singular)
niis (inessive plural)
siint (elative singular)
siitä (elative singular)
niist (elative plural)
sille (allative singular)
niille (allative plural)
sil (adessive singular)
niil (adessive plural)
silt (ablative singular)
niilt (ablative plural)
siks (singular translative)
niiks (plural translative)
senennä (essive singular)
niinnä (essive plural)
ne (alternative)

From Proto-Finnic *nek, from Proto-Uralic *ne. Cognates include Finnish ne and Estonian need.

these, those (not bound to a specific location)


mokoma

mokoma (nominative singular)
mokomat (nominative plural)
mokoman (genitive singular)
mokomiin (genitive plural)
mokomaa (partitive singular)
mokomia (partitive plural)
mokomaa (illative singular)
mokomii (illative plural)
mokomaas (inessive singular)
mokomiis (inessive plural)
mokomast (elative singular)
mokomist (elative plural)
mokomalle (allative singular)
mokomille (allative plural)
mokomaal (adessive singular)
mokomiil (adessive plural)
mokomalt (ablative singular)
mokomilt (ablative plural)
mokomaks (singular translative)
mokomiks (plural translative)
mokomanna (essive singular)
mokomaan (essive singular)
mokominna (essive plural)
mokomiin (essive plural)
mokomant (exessive singular)
mokomint (exessive plural)
mokompa (alternative)
mokkoo (alternative)

From Proto-Finnic *mo-. Akin to Finnish mokoma and Votic mokomõ.

Näil sanoil ono mokoma painutos.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 66:

Those words have this type of declension.


sellain

sellain (nominative singular)
sellaiset (nominative plural)
sellaisen (genitive singular)
sellaisiin (genitive plural)
sellaista (partitive singular)
sellaist (partitive singular)
sellaisia (partitive plural)
sellaisee (illative singular)
sellaisii (illative plural)
sellaisees (inessive singular)
sellaisiis (inessive plural)
sellaisest (elative singular)
sellaisist (elative plural)
sellaiselle (allative singular)
sellaisille (allative plural)
sellaiseel (adessive singular)
sellaisiil (adessive plural)
sellaiselt (ablative singular)
sellaisilt (ablative plural)
sellaiseks (singular translative)
sellaisiks (plural translative)
sellaisenna (essive singular)
sellaiseen (essive singular)
sellaisinna (essive plural)
sellaisiin (essive plural)
sellaisent (exessive singular)
sellaisint (exessive plural)

[ˈs̠e̞ɫːəi̯n]

[ˈʃe̞ɫːɑi̯n]

From se (“this”) + -lain. Akin to Finnish sellainen.


paljo

From Proto-Finnic *paljo. Cognates include Finnish paljo and Estonian palju.

Paljo kaikkia hukattii materia?

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetikan oppikirja alkușkoulua vart (I. osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 25:

How much in total of the cloth was used up?

Kus ono suuret ikkunat, seel ono paljo luhtia, paljo valkeutta.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva:

Where there are big windows, there is a lot of air, a lot of brightness.

Paljo uutta ja interesnoita töö saatta tiitä maast, kus möö elämmä.

You will get to know a lot of new and interesting things about the earth, where we live.


yks

yks (nominative singular)
yhet (nominative plural)
yhen (genitive singular)
yksiin (genitive plural)
yhtä (partitive singular)
yksiä (partitive plural)
yhtee (illative singular)
yksii (illative plural)
yhes (inessive singular)
yksiis (inessive plural)
yhest (elative singular)
yksist (elative plural)
yhelle (allative singular)
yksille (allative plural)
yhel (adessive singular)
yksiil (adessive plural)
yhelt (ablative singular)
yksilt (ablative plural)
yheks (singular translative)
yksiks (plural translative)
yhtennä (essive singular)
yhteen (essive singular)
yksinnä (essive plural)
yksiin (essive plural)
yhtent (exessive singular)
yksint (exessive plural)

From Proto-Finnic *ükci, from Proto-Finno-Ugric *ükte. Cognates include Finnish yksi and Estonian üks.

Yhet lapset ollaa kois.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 6:


kumpa

kumpa (nominative singular)
kummat (nominative plural)
kumman (genitive singular)
kumpiin (genitive plural)
kumpaa (partitive singular)
kumpia (partitive plural)
kumpaa (illative singular)
kumpii (illative plural)
kummaas (inessive singular)
kummiis (inessive plural)
kummast (elative singular)
kummist (elative plural)
kummalle (allative singular)
kummille (allative plural)
kummaal (adessive singular)
kummiil (adessive plural)
kummalt (ablative singular)
kummilt (ablative plural)
kummaks (singular translative)
kummiks (plural translative)
kumpanna (essive singular)
kumpaan (essive singular)
kumpinna (essive plural)
kumpiin (essive plural)
kumpant (exessive singular)
kumpint (exessive plural)

From Proto-Finnic *kumpa. Cognates include Finnish kumpi and Estonian kumb.

Kummaas poolees oppilapsist ovat ikkunat - oikiaas vai kuras?

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 6:

On which side of the students are the windows - on the right or on the left?


ohto

Näijen kamppanioin hyväst veemisest rippuu se, jot saammak möö täl vootta ohto leipää, ruuhtija ja toisia maatalohusproduktoja, saammakse ohto saahkaraa ja materiaa.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

On the good carrying out of these campaigns depends whether this year we get enough bread, vegetables and other agricultural products, whether we get enough sugar and fabric.


nämät

From Proto-Finnic *nämä. Cognates include Finnish nämä and Estonian nemad.

Mut kaikist näist mainitust keelist iƶoran keeli erittäijää, se ono erityin keeli.

But from all these mentioned languages the Ingrian language stands out, it's a special language.


siintä

(dialectal) Alternative spelling of siint


millain

millain (nominative singular)
millaiset (nominative plural)
millaisen (genitive singular)
millaisiin (genitive plural)
millaista (partitive singular)
millaist (partitive singular)
millaisia (partitive plural)
millaisee (illative singular)
millaisii (illative plural)
millaisees (inessive singular)
millaisiis (inessive plural)
millaisest (elative singular)
millaisist (elative plural)
millaiselle (allative singular)
millaisille (allative plural)
millaiseel (adessive singular)
millaisiil (adessive plural)
millaiselt (ablative singular)
millaisilt (ablative plural)
millaiseks (singular translative)
millaisiks (plural translative)
millaisenna (essive singular)
millaiseen (essive singular)
millaisinna (essive plural)
millaisiin (essive plural)
millaisent (exessive singular)
millaisint (exessive plural)
miltain (alternative)
milläin (alternative)
miltäin (alternative)

From minen (“of what?”) + -lain (“kind of”). Akin to Finnish millainen.

Töö saatta tiitä kuin suur ono maa, millaist hää ono formaa ja mitä ono hänen pääl.

You will learn how the earth is big, what kind of shape it is and what is on top of it.


jokahiin

jokahiin (nominative singular)
jokahiset (nominative plural)
jokahisen (genitive singular)
jokahissiin (genitive plural)
jokahista (partitive singular)
jokahist (partitive singular)
jokahissia (partitive plural)
jokahissee (illative singular)
jokahissii (illative plural)
jokahises (inessive singular)
jokahisis (inessive plural)
jokahisest (elative singular)
jokahisist (elative plural)
jokahiselle (allative singular)
jokahisille (allative plural)
jokahisel (adessive singular)
jokahisil (adessive plural)
jokahiselt (ablative singular)
jokahisilt (ablative plural)
jokahiseks (singular translative)
jokahisiks (plural translative)
jokahisenna (essive singular)
jokahisseen (essive singular)
jokahisinna (essive plural)
jokahissiin (essive plural)
jokahisent (exessive singular)
jokahisint (exessive plural)

From Proto-Finnic *jokahinën, equivalent to joka (“every”) + -hiin. Akin to Finnish jokainen.

Programman materiala ono jaettu jokahist oppivootta vart mokomal taval:

1937, N. Iljin, Iƶoran Keelen Programma Alkușkoulua vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

The material of the curriculum is divided for every school year in the following way:


mokkooma

(dialectal) Alternative spelling of mokoma


enemp

enemp (nominative singular)
enemmät (nominative plural)
enemmän (genitive singular)
enempiin (genitive plural)
enempää (partitive singular)
enempiä (partitive plural)
enempää (illative singular)
enempii (illative plural)
enemmääs (inessive singular)
enemmiis (inessive plural)
enemmäst (elative singular)
enemmist (elative plural)
enemmälle (allative singular)
enemmille (allative plural)
enemmääl (adessive singular)
enemmiil (adessive plural)
enemmält (ablative singular)
enemmilt (ablative plural)
enemmäks (singular translative)
enemmiks (plural translative)
enempännä (essive singular)
enempään (essive singular)
enempinnä (essive plural)
enempiin (essive plural)
enempänt (exessive singular)
enempint (exessive plural)

From Proto-Finnic *enämpi. Akin to Finnish enempi and Karelian enämpi.

Meil pyyvvettäis veel enemp kallaa, ku olis enemp motorija.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 114:

Yet they would catch more fish for us, if there were more motors.

comparative degree of paljo (“many”); more


monikas

monikas (nominative singular)
monikkaat (nominative plural)
monikkaan (genitive singular)
monikkain (genitive plural)
monikasta (partitive singular)
monikast (partitive singular)
monikkaita (partitive plural)
monikkaja (partitive plural)
monikkaasse (illative singular)
monikkaisse (illative plural)
monikkaas (inessive singular)
monikkais (inessive plural)
monikkaast (elative singular)
monikkaist (elative plural)
monikkaalle (allative singular)
monikkaille (allative plural)
monikkaal (adessive singular)
monikkail (adessive plural)
monikkaalt (ablative singular)
monikkailt (ablative plural)
monikkaaks (singular translative)
monikkaiks (plural translative)
monikkaanna (essive singular)
monikkaan (essive singular)
monikkainna (essive plural)
monikkain (essive plural)
monikkaant (exessive singular)
monikkaint (exessive plural)

[ˈmo̞niɡ̊ɑʒ̥]

Laukaal monikkaat äänet saotaa toiseel viisii, ku Soikkolas, sannoin painutos, sklonenja, Laukaal ono vähä toisenlaajain, ja Laukaal ono sanoja, kumpa Soikkolaas ei oo, tali kummat Soikkolaas merkitsööt toista assiaa, ku Laukaal.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:

In the Lower Luga dialect some sounds are pronounced in a different way, than in the Soikkola dialect, the inflection, declension of words, is a little different in Lower Luga, and Lower Luga has words, that aren't in Soikkola, or that in Soikkola mean different things, than in Lower Luga.


miltain

miltain (nominative singular)
miltaiset (nominative plural)
miltaisen (genitive singular)
miltaisiin (genitive plural)
miltaista (partitive singular)
miltaist (partitive singular)
miltaisia (partitive plural)
miltaisee (illative singular)
miltaisii (illative plural)
miltaisees (inessive singular)
miltaisiis (inessive plural)
miltaisest (elative singular)
miltaisist (elative plural)
miltaiselle (allative singular)
miltaisille (allative plural)
miltaiseel (adessive singular)
miltaisiil (adessive plural)
miltaiselt (ablative singular)
miltaisilt (ablative plural)
miltaiseks (singular translative)
miltaisiks (plural translative)
miltaisenna (essive singular)
miltaiseen (essive singular)
miltaisinna (essive plural)
miltaisiin (essive plural)
miltaisent (exessive singular)
miltaisint (exessive plural)

Sao: miltaiset linnut lentäät talveks pois?

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 37:

Say: what kind of birds are flying away when winter falls?

Miltaisee poolee ne ollaa opettajast?


milläin

milläin (nominative singular)
milläiset (nominative plural)
milläisen (genitive singular)
milläisiin (genitive plural)
milläistä (partitive singular)
milläist (partitive singular)
milläisiä (partitive plural)
milläisee (illative singular)
milläisii (illative plural)
milläisees (inessive singular)
milläisiis (inessive plural)
milläisest (elative singular)
milläisist (elative plural)
milläiselle (allative singular)
milläisille (allative plural)
milläiseel (adessive singular)
milläisiil (adessive plural)
milläiselt (ablative singular)
milläisilt (ablative plural)
milläiseks (singular translative)
milläisiks (plural translative)
milläisennä (essive singular)
milläiseen (essive singular)
milläisinnä (essive plural)
milläisiin (essive plural)
milläisent (exessive singular)
milläisint (exessive plural)

Kuin tiijustaa, milläin paikka meitä ympäröittää.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 5:

How to recognise, what kind of place surrounds us.


ussia

ussia (nominative singular)
ussiat (nominative plural)
ussian (genitive singular)
ussioin (genitive plural)
ussiaa (partitive singular)
ussioja (partitive plural)
ussiaa (illative singular)
ussioihe (illative plural)
ussiaas (inessive singular)
ussiois (inessive plural)
ussiast (elative singular)
ussioist (elative plural)
ussialle (allative singular)
ussioille (allative plural)
ussiaal (adessive singular)
ussioil (adessive plural)
ussialt (ablative singular)
ussioilt (ablative plural)
ussiaks (singular translative)
ussioiks (plural translative)
ussianna (essive singular)
ussiaan (essive singular)
ussioinna (essive plural)
ussioin (essive plural)
ussiant (exessive singular)
ussioint (exessive plural)

From Proto-Finnic *usëda. Cognates include Finnish usea.

Ussia sana, jos se kirjutettaa Soikkolan viisii, saap kaks eri merkitöstä

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 12:

Many a word, if it is written in the Soikkola way, gets two different notations

Ussioja plodia ja seemeniä kanteloot erilaisii paikkoihe siivotat.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 5:

Livestock carry along to various places many different fruits and seeds.


jokko

Jokko öö ain käytii varastamas.

1885, “Sprachproben: Der goldene Vogel”, in Volmari Porkka, editor, Ueber den Ingrischen Dialekt mit Berücksichtigung der übrigen finnisch-ingermanländischen Dialekte:

Every night they always used to be stolen.

Jos luet riistoja, ni jokko riista saap olla saottava yksiköiks.

1934, N. S. Popova, translated by N. Molotsova, Arifmetiikan oppikirja alkuoppia vart (III osa), Leningrad: Riikin Izdatelstvo Kirja, page 3:

If you count the objects, then every object may be called a unit.


sevverta

[ˈʃe̞ʋːe̞rd̥ɑ]

Univerbation of sen (“this”) + vertaa (“amount”).

univ

Kons myy lykkäämmää munapropkaa trupkan sissee, siis myy huukun takissamma: huukua ono sevverta ku oli, mut tillaa se ottaa vähemmän.

1933, V. A. Tetjurev, Luunnontiito alkuoppia vart (ensimäin osa), Riikin Izdatelstva Kirja, page 39:

When we push the potato plug into the tube, then we press the air: there is as much air as there was, but it takes less space.


sevvert

[ˈʃe̞ʋːe̞rd̥]

Shortened in analogy to partitive forms like keeltä / keelt

Lue mont pulikkaa. Ripussa sevvert marjoja, päähkenijä.

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetikan oppikirja alkușkoulua vart (I. osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 11:

Count how many round logs [there are]. String that many berries, nuts.


vähemp

vähemp (nominative singular)
vähemmät (nominative plural)
vähemmän (genitive singular)
vähempiin (genitive plural)
vähempää (partitive singular)
vähempiä (partitive plural)
vähempää (illative singular)
vähempii (illative plural)
vähemmääs (inessive singular)
vähemmiis (inessive plural)
vähemmäst (elative singular)
vähemmist (elative plural)
vähemmälle (allative singular)
vähemmille (allative plural)
vähemmääl (adessive singular)
vähemmiil (adessive plural)
vähemmält (ablative singular)
vähemmilt (ablative plural)
vähemmäks (singular translative)
vähemmiks (plural translative)
vähempännä (essive singular)
vähempään (essive singular)
vähempinnä (essive plural)
vähempiin (essive plural)
vähempänt (exessive singular)
vähempint (exessive plural)


isost

Borrowed from Finnish isosti (“greatly”).


äijöin

[ˈæi̯jø̞̆i̯n]

[ˈæi̯jø̞i̯n]

From the instructive of äijä (“a lot”) + -ö.

Äijöin päätä leikottii(n) // Viel' enemmän ammuttii(n).

1916, V. Alava, quoting Vögla, “1946. Soikkola, Suija. V I 1903”, in Väinö Salminen, V. Alava, editor, Suomen Kansan Vanhat Runot. Länsi-Inkerin runot, volume III2, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, lines 34-35:

A lot of heads were cut off // Even more were shot.


enemmäst

[ˈe̞ne̞mːæːʃt]


mokompa

mokompa (nominative singular)
mokommat (nominative plural)
mokomman (genitive singular)
mokompiin (genitive plural)
mokompaa (partitive singular)
mokompia (partitive plural)
mokompaa (illative singular)
mokompii (illative plural)
mokommaas (inessive singular)
mokommiis (inessive plural)
mokommast (elative singular)
mokommist (elative plural)
mokommalle (allative singular)
mokommille (allative plural)
mokommaal (adessive singular)
mokommiil (adessive plural)
mokommalt (ablative singular)
mokommilt (ablative plural)
mokommaks (singular translative)
mokommiks (plural translative)
mokompanna (essive singular)
mokompaan (essive singular)
mokompinna (essive plural)
mokompiin (essive plural)
mokompant (exessive singular)
mokompint (exessive plural)

[ˈmo̞ɡ̊o̞mb̥ɑ]

Mokompaa sannaa möö kutsumma kakspohjaiseks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 46:


mokkoo

mokkoo (nominative singular)
mokkoot (nominative plural)
mokkoon (genitive singular)
mokkoijen (genitive plural)
mokkoota (partitive singular)
mokkoita (partitive plural)
mokkooho (illative singular)
mokkoihe (illative plural)
mokkoos (inessive singular)
mokkois (inessive plural)
mokkoost (elative singular)
mokkoist (elative plural)
mokkoolle (allative singular)
mokkoille (allative plural)
mokkool (adessive singular)
mokkoil (adessive plural)
mokkoolt (ablative singular)
mokkoilt (ablative plural)
mokkooks (singular translative)
mokkoiks (plural translative)
mokkoonna (essive singular)
mokkoon (essive singular)
mokkoinna (essive plural)
mokkoin (essive plural)
mokkoont (exessive singular)
mokkoint (exessive plural)


milliin

milliin (nominative singular)
milliset (nominative plural)
millisen (genitive singular)
millisiin (genitive plural)
millistä (partitive singular)
millist (partitive singular)
millisiä (partitive plural)
millisee (illative singular)
millisii (illative plural)
millises (inessive singular)
millisis (inessive plural)
millisest (elative singular)
millisist (elative plural)
milliselle (allative singular)
millisille (allative plural)
millisel (adessive singular)
millisil (adessive plural)
milliselt (ablative singular)
millisilt (ablative plural)
milliseks (singular translative)
millisiks (plural translative)
millisennä (essive singular)
milliseen (essive singular)
millisinnä (essive plural)
millisiin (essive plural)
millisent (exessive singular)
millisint (exessive plural)

From mi- (“what?”) + -lliin. Akin to Estonian milline.


miltäin

miltäin (nominative singular)
miltäiset (nominative plural)
miltäisen (genitive singular)
miltäisiin (genitive plural)
miltäistä (partitive singular)
miltäist (partitive singular)
miltäisiä (partitive plural)
miltäisee (illative singular)
miltäisii (illative plural)
miltäisees (inessive singular)
miltäisiis (inessive plural)
miltäisest (elative singular)
miltäisist (elative plural)
miltäiselle (allative singular)
miltäisille (allative plural)
miltäiseel (adessive singular)
miltäisiil (adessive plural)
miltäiselt (ablative singular)
miltäisilt (ablative plural)
miltäiseks (singular translative)
miltäisiks (plural translative)
miltäisennä (essive singular)
miltäiseen (essive singular)
miltäisinnä (essive plural)
miltäisiin (essive plural)
miltäisent (exessive singular)
miltäisint (exessive plural)


miltäläin

miltäläin (nominative singular)
miltäläiset (nominative plural)
miltäläisen (genitive singular)
miltäläisiin (genitive plural)
miltäläistä (partitive singular)
miltäläist (partitive singular)
miltäläisiä (partitive plural)
miltäläisee (illative singular)
miltäläisii (illative plural)
miltäläisees (inessive singular)
miltäläisiis (inessive plural)
miltäläisest (elative singular)
miltäläisist (elative plural)
miltäläiselle (allative singular)
miltäläisille (allative plural)
miltäläiseel (adessive singular)
miltäläisiil (adessive plural)
miltäläiselt (ablative singular)
miltäläisilt (ablative plural)
miltäläiseks (singular translative)
miltäläisiks (plural translative)
miltäläisennä (essive singular)
miltäläiseen (essive singular)
miltäläisinnä (essive plural)
miltäläisiin (essive plural)
miltäläisent (exessive singular)
miltäläisint (exessive plural)


ikähiin

ikähiin (nominative singular)
ikähiset (nominative plural)
ikähisen (genitive singular)
ikähissiin (genitive plural)
ikähistä (partitive singular)
ikähist (partitive singular)
ikähissiä (partitive plural)
ikähissee (illative singular)
ikähissii (illative plural)
ikähises (inessive singular)
ikähisis (inessive plural)
ikähisest (elative singular)
ikähisist (elative plural)
ikähiselle (allative singular)
ikähisille (allative plural)
ikähisel (adessive singular)
ikähisil (adessive plural)
ikähiselt (ablative singular)
ikähisilt (ablative plural)
ikähiseks (singular translative)
ikähisiks (plural translative)
ikähisennä (essive singular)
ikähisseen (essive singular)
ikähisinnä (essive plural)
ikähissiin (essive plural)
ikähisent (exessive singular)
ikähisint (exessive plural)


jompakumpa

jompakumpa (nominative singular)
jompakummat (nominative plural)
jompakumman (genitive singular)
jompakumpiin (genitive plural)
jompakumpaa (partitive singular)
jompakumpia (partitive plural)
jompakumpaa (illative singular)
jompakumpii (illative plural)
jompakummaas (inessive singular)
jompakummiis (inessive plural)
jompakummast (elative singular)
jompakummist (elative plural)
jompakummalle (allative singular)
jompakummille (allative plural)
jompakummaal (adessive singular)
jompakummiil (adessive plural)
jompakummalt (ablative singular)
jompakummilt (ablative plural)
jompakummaks (singular translative)
jompakummiks (plural translative)
jompakumpanna (essive singular)
jompakumpaan (essive singular)
jompakumpinna (essive plural)
jompakumpiin (essive plural)
jompakumpant (exessive singular)
jompakumpint (exessive plural)

[ˈjo̞mb̥ɑˌɡ̊umb̥ɑ]


semmoin

semmoin (nominative singular)
semmoiset (nominative plural)
semmoisen (genitive singular)
semmoisiin (genitive plural)
semmoista (partitive singular)
semmoist (partitive singular)
semmoisia (partitive plural)
semmoisee (illative singular)
semmoisii (illative plural)
semmoisees (inessive singular)
semmoisiis (inessive plural)
semmoisest (elative singular)
semmoisist (elative plural)
semmoiselle (allative singular)
semmoisille (allative plural)
semmoiseel (adessive singular)
semmoisiil (adessive plural)
semmoiselt (ablative singular)
semmoisilt (ablative plural)
semmoiseks (singular translative)
semmoisiks (plural translative)
semmoisenna (essive singular)
semmoiseen (essive singular)
semmoisinna (essive plural)
semmoisiin (essive plural)
semmoisent (exessive singular)
semmoisint (exessive plural)

[ˈs̠e̞mːŏ̞i̯n]

From sen (“of that”) + -moin. Akin to Finnish semmoinen.