erilaajain

erilaajain (nominative singular)
erilaajaiset (nominative plural)
erilaajaisen (genitive singular)
erilaajaisiin (genitive plural)
erilaajaista (partitive singular)
erilaajaist (partitive singular)
erilaajaisia (partitive plural)
erilaajaisee (illative singular)
erilaajaisii (illative plural)
erilaajaisees (inessive singular)
erilaajaisiis (inessive plural)
erilaajaisest (elative singular)
erilaajaisist (elative plural)
erilaajaiselle (allative singular)
erilaajaisille (allative plural)
erilaajaiseel (adessive singular)
erilaajaisiil (adessive plural)
erilaajaiselt (ablative singular)
erilaajaisilt (ablative plural)
erilaajaiseks (singular translative)
erilaajaisiks (plural translative)
erilaajaisenna (essive singular)
erilaajaiseen (essive singular)
erilaajaisinna (essive plural)
erilaajaisiin (essive plural)
erilaajaisent (exessive singular)
erilaajaisint (exessive plural)

[ˈe̞riˌɫɑːjəi̯n]

[ˈe̞riˌɫɑːjɑi̯n]


slaaboi

slaaboimp (comparative)
slaaboi (nominative singular)
slaaboit (nominative plural)
slaaboin (genitive singular)
slaaboin (genitive plural)
slaaboita (partitive singular)
slaaboita (partitive plural)
slaaboihe (illative singular)
slaaboihe (illative plural)
slaabois (inessive singular)
slaabois (inessive plural)
slaaboist (elative singular)
slaaboist (elative plural)
slaaboille (allative singular)
slaaboille (allative plural)
slaaboil (adessive singular)
slaaboil (adessive plural)
slaaboilt (ablative singular)
slaaboilt (ablative plural)
slaaboiks (singular translative)
slaaboiks (plural translative)
slaaboinna (essive singular)
slaaboin (essive singular)
slaaboinna (essive plural)
slaaboin (essive plural)
slaaboint (exessive singular)
slaaboint (exessive plural)

[ˈs̠ɫɑːbŏ̞̥]

[ˈʃɫɑːpo̞i̯]

slaaboi steeppeni

nt sihalle tuli slaaboihe steeppenii nn.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 20:

In the place of nt, nn appears in the weak grade.

slaaboi paino

Paino voip ollaa vahva, poolivahva, ja slaaboi, siis sitä voip sannoa i painottomaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 11:

Stress can be primary, secondary, and tertiary, thus this can also be called unstressed.


eriksee

From Proto-Finnic *eri-. Cognate with Finnish erikseen.

Sanas, kumpa saotaa eriksee sanomuksest, vahva paino ono ensimäiseel slogal.

In a word, that is pronounced separately from a phrase, primary stress is on the first syllable.


painotoin

painotoin (nominative singular)
painottomat (nominative plural)
painottoman (genitive singular)
painottommiin (genitive plural)
painotointa (partitive singular)
painotoint (partitive singular)
painottommia (partitive plural)
painottommaa (illative singular)
painottommii (illative plural)
painottomas (inessive singular)
painottomis (inessive plural)
painottomast (elative singular)
painottomist (elative plural)
painottomalle (allative singular)
painottomille (allative plural)
painottomal (adessive singular)
painottomil (adessive plural)
painottomalt (ablative singular)
painottomilt (ablative plural)
painottomaks (singular translative)
painottomiks (plural translative)
painottomanna (essive singular)
painottommaan (essive singular)
painottominna (essive plural)
painottommiin (essive plural)
painottomant (exessive singular)
painottomint (exessive plural)

[ˈpɑi̯nŏ̞tŏ̞i̯n]

From paino (“stress”) + -toin. Akin to Finnish painoton.

Painottomia ollaa kera ykslogaiset sanat.


logilliin

logillisemp (comparative)
logilliin (nominative singular)
logilliset (nominative plural)
logillisen (genitive singular)
logillissiin (genitive plural)
logillista (partitive singular)
logillist (partitive singular)
logillissia (partitive plural)
logillissee (illative singular)
logillissii (illative plural)
logillises (inessive singular)
logillisis (inessive plural)
logillisest (elative singular)
logillisist (elative plural)
logilliselle (allative singular)
logillisille (allative plural)
logillisel (adessive singular)
logillisil (adessive plural)
logilliselt (ablative singular)
logillisilt (ablative plural)
logilliseks (singular translative)
logillisiks (plural translative)
logillisenna (essive singular)
logillisseen (essive singular)
logillisinna (essive plural)
logillissiin (essive plural)
logillisent (exessive singular)
logillisint (exessive plural)

[ˈɫo̞ɡ̊ilːiːn]

Ultimately from Latin logicus (“logic”) + -lliin. Akin to Finnish loogillinen and Estonian loogiline.

Sitä painoa saotaa logilliseks painoks.


nimetöin sormi

Literally: "Nameless finger". Semantically related to Russian безымянный палец (bezymjannyj palec) and Finnish nimetön.

ncog

безымянный палец


nimetöin

nimetöin (nominative singular)
nimettömät (nominative plural)
nimettömän (genitive singular)
nimettömmiin (genitive plural)
nimetöintä (partitive singular)
nimetöint (partitive singular)
nimettömmiä (partitive plural)
nimettömmää (illative singular)
nimettömmii (illative plural)
nimettömäs (inessive singular)
nimettömis (inessive plural)
nimettömäst (elative singular)
nimettömist (elative plural)
nimettömälle (allative singular)
nimettömille (allative plural)
nimettömäl (adessive singular)
nimettömil (adessive plural)
nimettömält (ablative singular)
nimettömilt (ablative plural)
nimettömäks (singular translative)
nimettömiks (plural translative)
nimettömännä (essive singular)
nimettömmään (essive singular)
nimettöminnä (essive plural)
nimettömmiin (essive plural)
nimettömänt (exessive singular)
nimettömint (exessive plural)

From nime- (“name”) + -töin. Akin to Finnish nimetön.


esmessarki

esmessarki (nominative singular)
esmessaret (nominative plural)
esmessaren (genitive singular)
esmessarkiin (genitive plural)
esmessarkiloin (genitive plural)
esmessarkia (partitive singular)
esmessarkija (partitive plural)
esmessarkiloja (partitive plural)
esmessarkee (illative singular)
esmessarkii (illative plural)
esmessarkiloihe (illative plural)
esmessares (inessive singular)
esmessaris (inessive plural)
esmessarkilois (inessive plural)
esmessarest (elative singular)
esmessarist (elative plural)
esmessarkiloist (elative plural)
esmessarelle (allative singular)
esmessarille (allative plural)
esmessarkiloille (allative plural)
esmessarel (adessive singular)
esmessaril (adessive plural)
esmessarkiloil (adessive plural)
esmessarelt (ablative singular)
esmessarilt (ablative plural)
esmessarkiloilt (ablative plural)
esmessareks (singular translative)
esmessariks (plural translative)
esmessarkiloiks (plural translative)
esmessarkenna (essive singular)
esmessarkeen (essive singular)
esmessarkinna (essive plural)
esmessarkiloinna (essive plural)
esmessarkiin (essive plural)
esmessarkiloin (essive plural)
esmessarkent (exessive singular)
esmessarkint (exessive plural)
esmessarkiloint (exessive plural)

[ˈe̞s̠məs̠ˌs̠ɑrkʲ]

[ˈe̞ʒ̥me̞ʃˌʃɑrɡ̊i]

Contraction of ensimäin arki (“first workday”). The -ss- in between derived from the extended root of the first component (ensimäise-).


vennää

vennää (nominative singular)
vennäät (nominative plural)
vennään (genitive singular)
vennäin (genitive plural)
vennäätä (partitive singular)
vennäitä (partitive plural)
vennäässe (illative singular)
vennäisse (illative plural)
vennääs (inessive singular)
vennäis (inessive plural)
vennääst (elative singular)
vennäist (elative plural)
vennäälle (allative singular)
vennäille (allative plural)
vennääl (adessive singular)
vennäil (adessive plural)
vennäält (ablative singular)
vennäilt (ablative plural)
vennääks (singular translative)
vennäiks (plural translative)
vennäännä (essive singular)
vennään (essive singular)
vennäinnä (essive plural)
vennäin (essive plural)
vennäänt (exessive singular)
vennäint (exessive plural)

From Proto-Finnic *venägä. Cognates include Finnish venäjä and Estonian vene.

Ennee sottaa mittää sitä vennään keeltä meil ei olt - kaik oli oman keeli!

2021, Kati Kallio, Riho Grünthal, Lasi Saressalo, quoting Olga Filatova, Inkerikot, setot ja vatjalaiset (overall work in Finnish), →ISBN, page 40:

Before the war we didn't have any Russian language - everything was our own language!


vennää

See the etymology of the corresponding lemma form.


voos voovvelt

/ˈʋoːs ˈʋoːʋːeltɑ/

[ˈʋoːz̠ ˈʋoːʋːe̞ɫt]

/ˈʋoːs ˈʋoːʋːelt/

[ˈʋo̝ːʒ ˈʋo̝ːʋːe̞ld̥]

Literally: "Year from a year". Akin to Finnish vuosi vuodelta.


villalammas

villalammas (nominative singular)
villalampaat (nominative plural)
villalampaan (genitive singular)
villalampain (genitive plural)
villalammasta (partitive singular)
villalammast (partitive singular)
villalampaita (partitive plural)
villalampaja (partitive plural)
villalampaasse (illative singular)
villalampaisse (illative plural)
villalampaas (inessive singular)
villalampais (inessive plural)
villalampaast (elative singular)
villalampaist (elative plural)
villalampaalle (allative singular)
villalampaille (allative plural)
villalampaal (adessive singular)
villalampail (adessive plural)
villalampaalt (ablative singular)
villalampailt (ablative plural)
villalampaaks (singular translative)
villalampaiks (plural translative)
villalampaanna (essive singular)
villalampaan (essive singular)
villalampainna (essive plural)
villalampain (essive plural)
villalampaant (exessive singular)
villalampaint (exessive plural)

/ˈʋilːɑˌlɑmːɑs/

[ˈʋiɫːəˌɫɑmːəz̠]

/ˈʋilːɑˌlɑmːɑs/

[ˈʋiɫːɑˌɫɑmːɑʒ̥]


taivasvoohi

taivasvoohi (nominative singular)
taivasvoohet (nominative plural)
taivasvoohen (genitive singular)
taivasvoohiin (genitive plural)
taivasvoohiloin (genitive plural)
taivasvoohta (partitive singular)
taivasvooht (partitive singular)
taivasvoohia (partitive plural)
taivasvoohiloja (partitive plural)
taivasvoohee (illative singular)
taivasvoohii (illative plural)
taivasvoohiloihe (illative plural)
taivasvoohees (inessive singular)
taivasvoohiis (inessive plural)
taivasvoohilois (inessive plural)
taivasvoohest (elative singular)
taivasvoohist (elative plural)
taivasvoohiloist (elative plural)
taivasvoohelle (allative singular)
taivasvoohille (allative plural)
taivasvoohiloille (allative plural)
taivasvooheel (adessive singular)
taivasvoohiil (adessive plural)
taivasvoohiloil (adessive plural)
taivasvoohelt (ablative singular)
taivasvoohilt (ablative plural)
taivasvoohiloilt (ablative plural)
taivasvooheks (singular translative)
taivasvoohiks (plural translative)
taivasvoohiloiks (plural translative)
taivasvoohenna (essive singular)
taivasvooheen (essive singular)
taivasvoohinna (essive plural)
taivasvoohiloinna (essive plural)
taivasvoohiin (essive plural)
taivasvoohiloin (essive plural)
taivasvoohent (exessive singular)
taivasvoohint (exessive plural)
taivasvoohiloint (exessive plural)

/ˈtɑi̯ʋɑsˌʋoːhi/

[ˈtɑi̯ʋəz̠ˌʋoːhʲ]

/ˈtɑi̯ʋɑsˌʋoːhi/

[ˈtɑi̯ʋɑʒˌʋo̝ːhi]

From taivas (“sky”) + voohi (“goat”), in reference to the bleating sound it makes. Compare Finnish taivaanvuohi.


voohilintu

voohilintu (nominative singular)
voohilinnut (nominative plural)
voohilinnun (genitive singular)
voohilintuin (genitive plural)
voohilintuloin (genitive plural)
voohilintua (partitive singular)
voohilintuja (partitive plural)
voohilintuloja (partitive plural)
voohilintuu (illative singular)
voohilintui (illative plural)
voohilintuloihe (illative plural)
voohilinnuus (inessive singular)
voohilinnuis (inessive plural)
voohilintulois (inessive plural)
voohilinnust (elative singular)
voohilinnuist (elative plural)
voohilintuloist (elative plural)
voohilinnulle (allative singular)
voohilinnuille (allative plural)
voohilintuloille (allative plural)
voohilinnuul (adessive singular)
voohilinnuil (adessive plural)
voohilintuloil (adessive plural)
voohilinnult (ablative singular)
voohilinnuilt (ablative plural)
voohilintuloilt (ablative plural)
voohilinnuks (singular translative)
voohilinnuiks (plural translative)
voohilintuloiks (plural translative)
voohilintunna (essive singular)
voohilintuun (essive singular)
voohilintuinna (essive plural)
voohilintuloinna (essive plural)
voohilintuin (essive plural)
voohilintuloin (essive plural)
voohilintunt (exessive singular)
voohilintuint (exessive plural)
voohilintuloint (exessive plural)

[ˈʋoːhĭˌlʲintŭ̥]

From voohi (“goat”) + lintu (“bird”), in reference to the bleating sound it makes.


ruuhti

ruuhti (nominative singular)
ruuhtit (nominative plural)
ruuhtin (genitive singular)
ruuhtiin (genitive plural)
ruuhtiloin (genitive plural)
ruuhtia (partitive singular)
ruuhtija (partitive plural)
ruuhtiloja (partitive plural)
ruuhtii (illative singular)
ruuhtii (illative plural)
ruuhtiloihe (illative plural)
ruuhtiis (inessive singular)
ruuhtiis (inessive plural)
ruuhtilois (inessive plural)
ruuhtist (elative singular)
ruuhtiist (elative plural)
ruuhtiloist (elative plural)
ruuhtille (allative singular)
ruuhtiille (allative plural)
ruuhtiloille (allative plural)
ruuhtiil (adessive singular)
ruuhtiil (adessive plural)
ruuhtiloil (adessive plural)
ruuhtilt (ablative singular)
ruuhtiilt (ablative plural)
ruuhtiloilt (ablative plural)
ruuhtiks (singular translative)
ruuhtiiks (plural translative)
ruuhtiloiks (plural translative)
ruuhtinna (essive singular)
ruuhtiin (essive singular)
ruuhtiinna (essive plural)
ruuhtiloinna (essive plural)
ruuhtiin (essive plural)
ruuhtiloin (essive plural)
ruuhtint (exessive singular)
ruuhtiint (exessive plural)
ruuhtiloint (exessive plural)

Ruuhtiloja seel ei tiijetty ensikää.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by P. I. Maksimov and N. A. Iljin, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun neljättä klaassaa vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 33:

They didn't know anything about vegetables there.

Näijen kamppanioin hyväst veemisest rippuu se, jot saammak möö täl vootta ohto leipää, ruuhtija ja toisia maatalohusproduktoja, saammakse ohto saahkaraa ja materiaa.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

On the good carrying out of these campaigns depends whether this year we get enough bread, vegetables and other agricultural products, whether we get enough sugar and fabric.


kaikkinee

From a possessed form of Proto-Finnic *kaikkinëk (“with all”). Cognate with Finnish kaikkineen.
Compare a similar semantic change in Russian совсем (sovsem, “completely”, literally “with everything”).

ncog

Päivät kaikkinee jääti lyhheeks.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 9:


tomakka

tomakka (nominative singular)
tomakat (nominative plural)
tomakan (genitive singular)
tomakkoin (genitive plural)
tomakkaa (partitive singular)
tomakkoja (partitive plural)
tomakkaa (illative singular)
tomakkoihe (illative plural)
tomakaas (inessive singular)
tomakois (inessive plural)
tomakast (elative singular)
tomakoist (elative plural)
tomakalle (allative singular)
tomakoille (allative plural)
tomakaal (adessive singular)
tomakoil (adessive plural)
tomakalt (ablative singular)
tomakoilt (ablative plural)
tomakaks (singular translative)
tomakoiks (plural translative)
tomakkanna (essive singular)
tomakkaan (essive singular)
tomakkoinna (essive plural)
tomakkoin (essive plural)
tomakkant (exessive singular)
tomakkoint (exessive plural)

Cognate with dialectal Finnish tomakka and Votic tomakkõ.

Päivyt soojast paistaa. Tomakka ono pellool.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 8:

The sun shines warmly. The mist is in the field.


hoomnikko

hoomnikko (nominative singular)
hoomnikot (nominative plural)
hoomnikon (genitive singular)
hoomnikkoin (genitive plural)
hoomnikkoloin (genitive plural)
hoomnikkoa (partitive singular)
hoomnikkoja (partitive plural)
hoomnikkoloja (partitive plural)
hoomnikkoo (illative singular)
hoomnikkoihe (illative plural)
hoomnikkoloihe (illative plural)
hoomnikoos (inessive singular)
hoomnikois (inessive plural)
hoomnikkolois (inessive plural)
hoomnikost (elative singular)
hoomnikoist (elative plural)
hoomnikkoloist (elative plural)
hoomnikolle (allative singular)
hoomnikoille (allative plural)
hoomnikkoloille (allative plural)
hoomnikool (adessive singular)
hoomnikoil (adessive plural)
hoomnikkoloil (adessive plural)
hoomnikolt (ablative singular)
hoomnikoilt (ablative plural)
hoomnikkoloilt (ablative plural)
hoomnikoks (singular translative)
hoomnikoiks (plural translative)
hoomnikkoloiks (plural translative)
hoomnikkonna (essive singular)
hoomnikkoon (essive singular)
hoomnikkoinna (essive plural)
hoomnikkoloinna (essive plural)
hoomnikkoin (essive plural)
hoomnikkoloin (essive plural)
hoomnikkont (exessive singular)
hoomnikkoint (exessive plural)
hoomnikkoloint (exessive plural)

[ˈhoːmnəkːŏ̞̥]

From hoom- + -ikko. Akin to Estonian hommik.

kymmen tunnia hoomnikkoa

ten a.m. (literally, “ten hours of the morning”)

Seitsen tunnia hoomnikkoa veel ono pimmiä.

Seven hours [in the] morning, it's still dark.


pimetellä

pimettelen (first-person present singular)
en pimettele (first-person negative present singular)
oon pimetelt (first-person perfect singular)
oon pimetellyt (first-person perfect singular)
en oo pimetelt (first-person negative perfect singular)
en oo pimetellyt (first-person negative perfect singular)
pimettelet (present second-person singular)
et pimettele (negative present second-person singular)
oot pimetelt (perfect second-person singular)
oot pimetellyt (perfect second-person singular)
et oo pimetelt (negative perfect second-person singular)
et oo pimetellyt (negative perfect second-person singular)
pimettellöö (present singular third-person)
ei pimettele (negative present singular third-person)
ono pimetelt (perfect singular third-person)
ono pimetellyt (perfect singular third-person)
ei oo pimetelt (negative perfect singular third-person)
ei oo pimetellyt (negative perfect singular third-person)
pimettelemmä (first-person plural present)
emmä pimettele (first-person negative plural present)
oomma pimetelleet (first-person perfect plural)
emmä oo pimetelleet (first-person negative perfect plural)
pimettelettä (plural present second-person)
että pimettele (negative plural present second-person)
ootta pimetelleet (perfect plural second-person)
että oo pimetelleet (negative perfect plural second-person)
pimettellööt (plural present third-person)
pimettelevät (plural present third-person)
pimetellää (plural present third-person)
evät pimettele (negative plural present third-person)
ei pimetellä (negative plural present third-person)
ovat pimetelleet (perfect plural third-person)
evät oo pimetelleet (negative perfect plural third-person)
ei oo pimetelty (negative perfect plural third-person)
pimetellää (impersonal present)
ei pimetellä (impersonal negative present)
ono pimetelty (impersonal perfect)
ei oo pimetelty (impersonal negative perfect)
pimettelin (first-person imperfect singular)
en pimetelt (first-person imperfect negative singular)
en pimetellyt (first-person imperfect negative singular)
olin pimetelt (first-person pluperfect singular)
olin pimetellyt (first-person pluperfect singular)
en olt pimetelt (first-person negative pluperfect singular)
en olt pimetellyt (first-person negative pluperfect singular)
pimettelit (imperfect second-person singular)
et pimetelt (imperfect negative second-person singular)
et pimetellyt (imperfect negative second-person singular)
olit pimetelt (pluperfect second-person singular)
olit pimetellyt (pluperfect second-person singular)
et olt pimetelt (negative pluperfect second-person singular)
et olt pimetellyt (negative pluperfect second-person singular)
pimetteli (imperfect singular third-person)
ei pimetelt (imperfect negative singular third-person)
ei pimetellyt (imperfect negative singular third-person)
oli pimetelt (pluperfect singular third-person)
oli pimetellyt (pluperfect singular third-person)
ei olt pimetelt (negative pluperfect singular third-person)
ei olt pimetellyt (negative pluperfect singular third-person)
pimettelimmä (first-person imperfect plural)
emmä pimetelleet (first-person imperfect negative plural)
olimma pimetelleet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet pimetelleet (first-person negative pluperfect plural)
pimettelittä (imperfect plural second-person)
että pimetelleet (imperfect negative plural second-person)
olitta pimetelleet (pluperfect plural second-person)
että olleet pimetelleet (negative pluperfect plural second-person)
pimettelliit (imperfect plural third-person)
pimettelivät (imperfect plural third-person)
pimeteltii (imperfect plural third-person)
evät pimetelleet (imperfect negative plural third-person)
ei pimetelty (imperfect negative plural third-person)
olivat pimetelleet (pluperfect plural third-person)
evät olleet pimetelleet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt pimetelty (negative pluperfect plural third-person)
pimeteltii (imperfect impersonal)
ei pimetelty (imperfect impersonal negative)
oli pimetelty (impersonal pluperfect)
ei olt pimetelty (impersonal negative pluperfect)
pimettelisin (first-person present singular)
en pimettelis (first-person negative present singular)
olisin pimetelt (first-person perfect singular)
olisin pimetellyt (first-person perfect singular)
en olis pimetelt (first-person negative perfect singular)
en olis pimetellyt (first-person negative perfect singular)
pimettelisit (present second-person singular)
pimettelliist (present second-person singular)
et pimettelis (negative present second-person singular)
olisit pimetelt (perfect second-person singular)
olisit pimetellyt (perfect second-person singular)
et olis pimetelt (negative perfect second-person singular)
et olis pimetellyt (negative perfect second-person singular)
pimettelis (present singular third-person)
ei pimettelis (negative present singular third-person)
olis pimetelt (perfect singular third-person)
olis pimetellyt (perfect singular third-person)
ei olis pimetelt (negative perfect singular third-person)
ei olis pimetellyt (negative perfect singular third-person)
pimettelisimmä (first-person plural present)
emmä pimettelis (first-person negative plural present)
olisimma pimetelleet (first-person perfect plural)
emmä olis pimetelleet (first-person negative perfect plural)
pimettelisittä (plural present second-person)
että pimettelis (negative plural present second-person)
olisitta pimetelleet (perfect plural second-person)
että olis pimetelleet (negative perfect plural second-person)
pimettelisiit (plural present third-person)
pimettelisivät (plural present third-person)
pimeteltäis (plural present third-person)
evät pimettelis (negative plural present third-person)
ei pimeteltäis (negative plural present third-person)
olisivat pimetelleet (perfect plural third-person)
evät olis pimetelleet (negative perfect plural third-person)
ei olis pimetelty (negative perfect plural third-person)
pimeteltäis (impersonal present)
ei pimeteltäis (impersonal negative present)
olis pimetelty (impersonal perfect)
ei olis pimetelty (impersonal negative perfect)
pimettele (present second-person singular)
elä pimettele (negative present second-person singular)
oo pimetelt (perfect second-person singular)
oo pimetellyt (perfect second-person singular)
elä oo pimetelt (negative perfect second-person singular)
elä oo pimetellyt (negative perfect second-person singular)
pimetelköö (present singular third-person)
elköö pimetelkö (negative present singular third-person)
olkoo pimetelt (perfect singular third-person)
olkoo pimetellyt (perfect singular third-person)
elköö olko pimetelt (negative perfect singular third-person)
elköö olko pimetellyt (negative perfect singular third-person)
pimetelkää (plural present second-person)
elkää pimetelkö (negative plural present second-person)
olkaa pimetelleet (perfect plural second-person)
elkää olko pimetelleet (negative perfect plural second-person)
pimetelkööt (plural present third-person)
elkööt pimetelkö (negative plural present third-person)
elköö pimeteltäkö (negative plural present third-person)
olkoot pimetelleet (perfect plural third-person)
elkööt olko pimetelleet (negative perfect plural third-person)
elköö olko pimetelty (negative perfect plural third-person)
pimeteltäköö (impersonal present)
elköö pimeteltäkö (impersonal negative present)
olkoo pimetelty (impersonal perfect)
elköö olko pimetelty (impersonal negative perfect)
pimetellen (first-person present singular)
en pimetelle (first-person negative present singular)
pimetellet (present second-person singular)
et pimetelle (negative present second-person singular)
pimetellöö (present singular third-person)
ei pimetelle (negative present singular third-person)
pimetellemmä (first-person plural present)
emmä pimetelle (first-person negative plural present)
pimetellettä (plural present second-person)
että pimetelle (negative plural present second-person)
pimetellööt (plural present third-person)
evät pimetelle (negative plural present third-person)
ei pimeteltäne (negative plural present third-person)
pimeteltänöö (impersonal present)
ei pimeteltäne (impersonal negative present)
pimetellä (infinitive infinitive-i)
pimettelevä (active participle present)
pimeteltävä (participle passive present)
pimetellees (inessive infinitive infinitive-ii)
pimetelt (active participle past)
pimetellyt (active participle past)
pimetelty (participle passive past)
pimetellen (infinitive infinitive-ii instructive)
pimettelömää (illative infinitive infinitive-iii)
pimettelömääs (inessive infinitive infinitive-iii)
pimettelömäst (elative infinitive infinitive-iii)
pimettelömätä (abessive infinitive infinitive-iii)
pimettelömiin (infinitive infinitive-iv nominative)
pimettelömistä (infinitive infinitive-iv partitive)
pimettelömist (infinitive infinitive-iv partitive)

A neljä tunnia päivää jo jällee pimettellöö.

And at four hours [in the] afternoon it's already getting dark again.


dekabrikuu

dekabrikuu (nominative singular)
dekabrikuut (nominative plural)
dekabrikuun (genitive singular)
dekabrikuijen (genitive plural)
dekabrikuuta (partitive singular)
dekabrikuita (partitive plural)
dekabrikuuhu (illative singular)
dekabrikuihe (illative plural)
dekabrikuus (inessive singular)
dekabrikuis (inessive plural)
dekabrikuust (elative singular)
dekabrikuist (elative plural)
dekabrikuulle (allative singular)
dekabrikuille (allative plural)
dekabrikuul (adessive singular)
dekabrikuil (adessive plural)
dekabrikuult (ablative singular)
dekabrikuilt (ablative plural)
dekabrikuuks (singular translative)
dekabrikuiks (plural translative)
dekabrikuunna (essive singular)
dekabrikuun (essive singular)
dekabrikuinna (essive plural)
dekabrikuin (essive plural)
dekabrikuunt (exessive singular)
dekabrikuint (exessive plural)

From dekabri (“December”) + kuu (“month”).

22 päivä dekabrikuuta meil ono kaikkiin lyhemp päivä ja kaikkiin pitemp öö.

The 22[nd] day of December we have the shortest day and the longest night.


dekabri

dekabri (nominative singular)
dekabrit (nominative plural)
dekabrin (genitive singular)
dekabriin (genitive plural)
dekabriloin (genitive plural)
dekabria (partitive singular)
dekabrija (partitive plural)
dekabriloja (partitive plural)
dekabrii (illative singular)
dekabrii (illative plural)
dekabriloihe (illative plural)
dekabriis (inessive singular)
dekabriis (inessive plural)
dekabrilois (inessive plural)
dekabrist (elative singular)
dekabriist (elative plural)
dekabriloist (elative plural)
dekabrille (allative singular)
dekabriille (allative plural)
dekabriloille (allative plural)
dekabriil (adessive singular)
dekabriil (adessive plural)
dekabriloil (adessive plural)
dekabrilt (ablative singular)
dekabriilt (ablative plural)
dekabriloilt (ablative plural)
dekabriks (singular translative)
dekabriiks (plural translative)
dekabriloiks (plural translative)
dekabrinna (essive singular)
dekabriin (essive singular)
dekabriinna (essive plural)
dekabriloinna (essive plural)
dekabriin (essive plural)
dekabriloin (essive plural)
dekabrint (exessive singular)
dekabriint (exessive plural)
dekabriloint (exessive plural)

Borrowed from Russian декабрь (dekabrʹ).

Jo mäni dekabri, janvari.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by P. I. Maksimov and N. A. Iljin, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun neljättä klaassaa vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 19:

Vooes ono 12 kuuta: janvari, fevrali, martti, apreli, mai, ijuuni, ijuuli, avgusta, sentjabri, oktjabri, nojabri i dekabri.

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 25:

In a year are 12 months: January, February, March, April, May, June, July, August, September, October, November and December.


peentara

peentara (nominative singular)
peentarat (nominative plural)
peentaran (genitive singular)
peentaroin (genitive plural)
peentaraa (partitive singular)
peentaroja (partitive plural)
peentaraa (illative singular)
peentaroihe (illative plural)
peentaraas (inessive singular)
peentarois (inessive plural)
peentarast (elative singular)
peentaroist (elative plural)
peentaralle (allative singular)
peentaroille (allative plural)
peentaraal (adessive singular)
peentaroil (adessive plural)
peentaralt (ablative singular)
peentaroilt (ablative plural)
peentaraks (singular translative)
peentaroiks (plural translative)
peentaranna (essive singular)
peentaraan (essive singular)
peentaroinna (essive plural)
peentaroin (essive plural)
peentarant (exessive singular)
peentaroint (exessive plural)

From Proto-Finnic *peentara. Cognates include Finnish piennar and Estonian peenar.

Șkoulun tarhaas yhest peentarast otettii 37 kg porkkanaa, toisest 3 kg enemmän.

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:

From one bed in the school garden 37 kg of carrot was taken, from another 3 kg more.


veel kerran

[ˈʋeːlʲ ˈke̞rːən]

[ˈʋe̝ːlʲ ˈke̞rːɑn]

Literally: "Still a time". Akin to Finnish vielä kerran.

Kostьlin veel kerran kirjutti kottii, ain ootteli rahhoja ja ikävöitti.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 90:

Kostylin once again wrote home, he was always waiting for money and was homesick.


toomipuu

toomipuu (nominative singular)
toomipuut (nominative plural)
toomipuun (genitive singular)
toomipuijen (genitive plural)
toomipuuta (partitive singular)
toomipuita (partitive plural)
toomipuuhu (illative singular)
toomipuihe (illative plural)
toomipuus (inessive singular)
toomipuis (inessive plural)
toomipuust (elative singular)
toomipuist (elative plural)
toomipuulle (allative singular)
toomipuille (allative plural)
toomipuul (adessive singular)
toomipuil (adessive plural)
toomipuult (ablative singular)
toomipuilt (ablative plural)
toomipuuks (singular translative)
toomipuiks (plural translative)
toomipuunna (essive singular)
toomipuun (essive singular)
toomipuinna (essive plural)
toomipuin (essive plural)
toomipuunt (exessive singular)
toomipuint (exessive plural)

From toomi (“bird cherry”) + puu (“tree”).

Pelto rohottaa. Kukkii toomipuu.

The field is getting green. The bird cherry is blossoming.

Viișnjäst i toomipuust Micurin sai uuvven fruktipuun.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 24:

From the cherry and the bird cherry Michurin got a new fruit plant.


gruušapuu

gruušapuu (nominative singular)
gruušapuut (nominative plural)
gruušapuun (genitive singular)
gruušapuijen (genitive plural)
gruušapuuta (partitive singular)
gruušapuita (partitive plural)
gruušapuuhu (illative singular)
gruušapuihe (illative plural)
gruušapuus (inessive singular)
gruušapuis (inessive plural)
gruušapuust (elative singular)
gruušapuist (elative plural)
gruušapuulle (allative singular)
gruušapuille (allative plural)
gruušapuul (adessive singular)
gruušapuil (adessive plural)
gruušapuult (ablative singular)
gruušapuilt (ablative plural)
gruušapuuks (singular translative)
gruušapuiks (plural translative)
gruušapuunna (essive singular)
gruušapuun (essive singular)
gruušapuinna (essive plural)
gruušapuin (essive plural)
gruušapuunt (exessive singular)
gruušapuint (exessive plural)

/ˈɡruːʃɑˌpuː/

[ˈɡruːʃəˌpuː]

/ˈɡruːʃɑˌpuː/

[ˈkruːʒ̥ɑˌpuː]

Näät gruušapuut - karlikat.


toomimarja

toomimarja (nominative singular)
toomimarjat (nominative plural)
toomimarjan (genitive singular)
toomimarjoin (genitive plural)
toomimarjaa (partitive singular)
toomimarjoja (partitive plural)
toomimarjaa (illative singular)
toomimarjoi (illative plural)
toomimarjaas (inessive singular)
toomimarjois (inessive plural)
toomimarjast (elative singular)
toomimarjoist (elative plural)
toomimarjalle (allative singular)
toomimarjoille (allative plural)
toomimarjaal (adessive singular)
toomimarjoil (adessive plural)
toomimarjalt (ablative singular)
toomimarjoilt (ablative plural)
toomimarjaks (singular translative)
toomimarjoiks (plural translative)
toomimarjanna (essive singular)
toomimarjaan (essive singular)
toomimarjoinna (essive plural)
toomimarjoin (essive plural)
toomimarjant (exessive singular)
toomimarjoint (exessive plural)

From toomi (“bird cherry”) + marja (“berry”). Compare Finnish tuomenmarja.

Sekasikihymisen avul Micurin kehitti toomen ja mesimarjan sekasortun. Marjat siin istuut haaraas niin sakkiast ku i toomimarjat, mut maku ono mesimarjan.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 23:

With the help of interbreeding Michurin developed a crossbreed of the bird cherry and the cherry. The berries sit on that branch as thick as bird cherries, but the flavour is that of a cherry.


viišnjä

viišnjä (nominative singular)
viišnjät (nominative plural)
viišnjän (genitive singular)
viišnjiin (genitive plural)
viišnjää (partitive singular)
viišnjiä (partitive plural)
viišnjää (illative singular)
viišnjii (illative plural)
viišnjääs (inessive singular)
viišnjiis (inessive plural)
viišnjäst (elative singular)
viišnjist (elative plural)
viišnjälle (allative singular)
viišnjille (allative plural)
viišnjääl (adessive singular)
viišnjiil (adessive plural)
viišnjält (ablative singular)
viišnjilt (ablative plural)
viišnjäks (singular translative)
viišnjiks (plural translative)
viišnjännä (essive singular)
viišnjään (essive singular)
viišnjinnä (essive plural)
viišnjiin (essive plural)
viišnjänt (exessive singular)
viišnjint (exessive plural)


viišnjäpuu

viišnjäpuu (nominative singular)
viišnjäpuut (nominative plural)
viišnjäpuun (genitive singular)
viišnjäpuijen (genitive plural)
viišnjäpuuta (partitive singular)
viišnjäpuita (partitive plural)
viišnjäpuuhu (illative singular)
viišnjäpuihe (illative plural)
viišnjäpuus (inessive singular)
viišnjäpuis (inessive plural)
viišnjäpuust (elative singular)
viišnjäpuist (elative plural)
viišnjäpuulle (allative singular)
viišnjäpuille (allative plural)
viišnjäpuul (adessive singular)
viišnjäpuil (adessive plural)
viišnjäpuult (ablative singular)
viišnjäpuilt (ablative plural)
viišnjäpuuks (singular translative)
viišnjäpuiks (plural translative)
viišnjäpuunna (essive singular)
viišnjäpuun (essive singular)
viišnjäpuinna (essive plural)
viišnjäpuin (essive plural)
viišnjäpuunt (exessive singular)
viišnjäpuint (exessive plural)

/ˈʋiːʃnʲæˌpuː/

[ˈʋiːʃɲəˌpuː]

/ˈʋiːʃnʲæˌpuː/

[ˈʋiːʒ̥ɲæˌpuː]

A näät viišnjäpuu.


imikkoleva

imikkoleva (nominative singular)
imikkolevat (nominative plural)
imikkolevan (genitive singular)
imikkolevvoin (genitive plural)
imikkolevvaa (partitive singular)
imikkolevoja (partitive plural)
imikkolevvaa (illative singular)
imikkolevvoi (illative plural)
imikkolevas (inessive singular)
imikkolevois (inessive plural)
imikkolevast (elative singular)
imikkolevoist (elative plural)
imikkolevalle (allative singular)
imikkolevoille (allative plural)
imikkoleval (adessive singular)
imikkolevoil (adessive plural)
imikkolevalt (ablative singular)
imikkolevoilt (ablative plural)
imikkolevaks (singular translative)
imikkolevoiks (plural translative)
imikkolevanna (essive singular)
imikkolevvaan (essive singular)
imikkolevoinna (essive plural)
imikkolevvoin (essive plural)
imikkolevant (exessive singular)
imikkolevoint (exessive plural)

Imikkoleva synnyttää 2-3 pläkikäst poikaista, kummat voittiijaat kissan poikaisii.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 52:

The lioness bares 2-3 spotted cubs, which are similar to a cat's cubs.


gruuša

gruuša (nominative singular)
gruušat (nominative plural)
gruušan (genitive singular)
gruušiin (genitive plural)
gruušaa (partitive singular)
gruušia (partitive plural)
gruušaa (illative singular)
gruušii (illative plural)
gruušaas (inessive singular)
gruušiis (inessive plural)
gruušast (elative singular)
gruušist (elative plural)
gruušalle (allative singular)
gruušille (allative plural)
gruušaal (adessive singular)
gruušiil (adessive plural)
gruušalt (ablative singular)
gruušilt (ablative plural)
gruušaks (singular translative)
gruušiks (plural translative)
gruušanna (essive singular)
gruušaan (essive singular)
gruušinna (essive plural)
gruušiin (essive plural)
gruušant (exessive singular)
gruušint (exessive plural)

Sil viisii oli saautettu pohjanpoolee i paremmat sortut lounat gruuššia, persikkoja, abrikossia, gretsian päähkäniä.

This way the better southern types of pears, peaches, apricots, walnuts, were brought northward.


kullileva

kullileva (nominative singular)
kullilevat (nominative plural)
kullilevan (genitive singular)
kullilevvoin (genitive plural)
kullilevvaa (partitive singular)
kullilevoja (partitive plural)
kullilevvaa (illative singular)
kullilevvoi (illative plural)
kullilevas (inessive singular)
kullilevois (inessive plural)
kullilevast (elative singular)
kullilevoist (elative plural)
kullilevalle (allative singular)
kullilevoille (allative plural)
kullileval (adessive singular)
kullilevoil (adessive plural)
kullilevalt (ablative singular)
kullilevoilt (ablative plural)
kullilevaks (singular translative)
kullilevoiks (plural translative)
kullilevanna (essive singular)
kullilevvaan (essive singular)
kullilevoinna (essive plural)
kullilevvoin (essive plural)
kullilevant (exessive singular)
kullilevoint (exessive plural)

[ˈkulʲːĭˌlʲe̞ʋɑ]

Kullileva imikost erittäijää sil, jot kulliil ono suur harja.

The male lion differs from the female in that the male has a large mane.


imikko

imikko (nominative singular)
imikot (nominative plural)
imikon (genitive singular)
imikkoin (genitive plural)
imikkoloin (genitive plural)
imikkoa (partitive singular)
imikkoja (partitive plural)
imikkoloja (partitive plural)
imikkoo (illative singular)
imikkoihe (illative plural)
imikkoloihe (illative plural)
imikoos (inessive singular)
imikois (inessive plural)
imikkolois (inessive plural)
imikost (elative singular)
imikoist (elative plural)
imikkoloist (elative plural)
imikolle (allative singular)
imikoille (allative plural)
imikkoloille (allative plural)
imikool (adessive singular)
imikoil (adessive plural)
imikkoloil (adessive plural)
imikolt (ablative singular)
imikoilt (ablative plural)
imikkoloilt (ablative plural)
imikoks (singular translative)
imikoiks (plural translative)
imikkoloiks (plural translative)
imikkonna (essive singular)
imikkoon (essive singular)
imikkoinna (essive plural)
imikkoloinna (essive plural)
imikkoin (essive plural)
imikkoloin (essive plural)
imikkont (exessive singular)
imikkoint (exessive plural)
imikkoloint (exessive plural)

Related to imisä, with the feminine suffix -kko.


sääskö

sääskö (nominative singular)
sääsöt (nominative plural)
sääsön (genitive singular)
sääsköin (genitive plural)
sääskölöin (genitive plural)
sääsköä (partitive singular)
sääsköjä (partitive plural)
sääskölöjä (partitive plural)
sääsköö (illative singular)
sääsköi (illative plural)
sääskölöihe (illative plural)
sääsöös (inessive singular)
sääsöis (inessive plural)
sääskölöis (inessive plural)
sääsöst (elative singular)
sääsöist (elative plural)
sääskölöist (elative plural)
sääsölle (allative singular)
sääsöille (allative plural)
sääskölöille (allative plural)
sääsööl (adessive singular)
sääsöil (adessive plural)
sääskölöil (adessive plural)
sääsölt (ablative singular)
sääsöilt (ablative plural)
sääskölöilt (ablative plural)
sääsöks (singular translative)
sääsöiks (plural translative)
sääskölöiks (plural translative)
sääskönnä (essive singular)
sääsköön (essive singular)
sääsköinnä (essive plural)
sääskölöinnä (essive plural)
sääsköin (essive plural)
sääskölöin (essive plural)
sääskönt (exessive singular)
sääsköint (exessive plural)
sääskölöint (exessive plural)

[ˈs̠æːs̠kø̞̥̆]

[ˈʃæːʃkø̞i̯]

Toiset parttilois lentelööt kärpäisiin, unilintuloin, sääsköin jälest, kumpia lovviit lennoos.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 44:

Others fly in groups after flies, butterflies, mosquitos, which they catch on the fly.


kärkkälintu

kärkkälintu (nominative singular)
kärkkälinnut (nominative plural)
kärkkälinnun (genitive singular)
kärkkälintuin (genitive plural)
kärkkälintuloin (genitive plural)
kärkkälintua (partitive singular)
kärkkälintuja (partitive plural)
kärkkälintuloja (partitive plural)
kärkkälintuu (illative singular)
kärkkälintui (illative plural)
kärkkälintuloihe (illative plural)
kärkkälinnuus (inessive singular)
kärkkälinnuis (inessive plural)
kärkkälintulois (inessive plural)
kärkkälinnust (elative singular)
kärkkälinnuist (elative plural)
kärkkälintuloist (elative plural)
kärkkälinnulle (allative singular)
kärkkälinnuille (allative plural)
kärkkälintuloille (allative plural)
kärkkälinnuul (adessive singular)
kärkkälinnuil (adessive plural)
kärkkälintuloil (adessive plural)
kärkkälinnult (ablative singular)
kärkkälinnuilt (ablative plural)
kärkkälintuloilt (ablative plural)
kärkkälinnuks (singular translative)
kärkkälinnuiks (plural translative)
kärkkälintuloiks (plural translative)
kärkkälintunna (essive singular)
kärkkälintuun (essive singular)
kärkkälintuinna (essive plural)
kärkkälintuloinna (essive plural)
kärkkälintuin (essive plural)
kärkkälintuloin (essive plural)
kärkkälintunt (exessive singular)
kärkkälintuint (exessive plural)
kärkkälintuloint (exessive plural)

From kärkkä (“cone”) + lintu (“bird”). Semantically related to Finnish käpylintu and Estonian käbilind.

Kärkkälinnut toittiijaat kuusiin seemeniil, kumpia kaivaat kuusen kärkist.

Crossbills feed themselves with seeds of spruces, which they dig up out of sprucecones.


kyyhkyläin

kyyhkyläin (nominative singular)
kyyhkyläiset (nominative plural)
kyyhkyläisen (genitive singular)
kyyhkyläisiin (genitive plural)
kyyhkyläistä (partitive singular)
kyyhkyläist (partitive singular)
kyyhkyläisiä (partitive plural)
kyyhkyläisee (illative singular)
kyyhkyläisii (illative plural)
kyyhkyläisees (inessive singular)
kyyhkyläisiis (inessive plural)
kyyhkyläisest (elative singular)
kyyhkyläisist (elative plural)
kyyhkyläiselle (allative singular)
kyyhkyläisille (allative plural)
kyyhkyläiseel (adessive singular)
kyyhkyläisiil (adessive plural)
kyyhkyläiselt (ablative singular)
kyyhkyläisilt (ablative plural)
kyyhkyläiseks (singular translative)
kyyhkyläisiks (plural translative)
kyyhkyläisennä (essive singular)
kyyhkyläiseen (essive singular)
kyyhkyläisinnä (essive plural)
kyyhkyläisiin (essive plural)
kyyhkyläisent (exessive singular)
kyyhkyläisint (exessive plural)

From Proto-Finnic *kühküläinen. Cognate with Finnish kyyhkyläinen.

Pertin pääl, katon al elläät koko joukut kyyhkyläisiä.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 45:

On top of houses, under the roof there live whole groups of doves.


tulus

tulus (nominative singular)
tulukset (nominative plural)
tuluksen (genitive singular)
tuluksiin (genitive plural)
tulusta (partitive singular)
tulust (partitive singular)
tuluksia (partitive plural)
tuluksee (illative singular)
tuluksii (illative plural)
tuluksees (inessive singular)
tuluksiis (inessive plural)
tuluksest (elative singular)
tuluksist (elative plural)
tulukselle (allative singular)
tuluksille (allative plural)
tulukseel (adessive singular)
tuluksiil (adessive plural)
tulukselt (ablative singular)
tuluksilt (ablative plural)
tulukseks (singular translative)
tuluksiks (plural translative)
tuluksenna (essive singular)
tulukseen (essive singular)
tuluksinna (essive plural)
tuluksiin (essive plural)
tuluksent (exessive singular)
tuluksint (exessive plural)

From Proto-Finnic *tulus, equivalent to tuli (“fire”) + -us. Cognates include Finnish tulus and Estonian tulus.


unilintu

unilintu (nominative singular)
unilinnut (nominative plural)
unilinnun (genitive singular)
unilintuin (genitive plural)
unilintuloin (genitive plural)
unilintua (partitive singular)
unilintuja (partitive plural)
unilintuloja (partitive plural)
unilintuu (illative singular)
unilintui (illative plural)
unilintuloihe (illative plural)
unilinnuus (inessive singular)
unilinnuis (inessive plural)
unilintulois (inessive plural)
unilinnust (elative singular)
unilinnuist (elative plural)
unilintuloist (elative plural)
unilinnulle (allative singular)
unilinnuille (allative plural)
unilintuloille (allative plural)
unilinnuul (adessive singular)
unilinnuil (adessive plural)
unilintuloil (adessive plural)
unilinnult (ablative singular)
unilinnuilt (ablative plural)
unilintuloilt (ablative plural)
unilinnuks (singular translative)
unilinnuiks (plural translative)
unilintuloiks (plural translative)
unilintunna (essive singular)
unilintuun (essive singular)
unilintuinna (essive plural)
unilintuloinna (essive plural)
unilintuin (essive plural)
unilintuloin (essive plural)
unilintunt (exessive singular)
unilintuint (exessive plural)
unilintuloint (exessive plural)


kolmaspäivä

kolmaspäivä (nominative singular)
kolmaspäivät (nominative plural)
kolmaspäivän (genitive singular)
kolmaspäiviin (genitive plural)
kolmaspäivää (partitive singular)
kolmaspäiviä (partitive plural)
kolmaspäivää (illative singular)
kolmaspäivii (illative plural)
kolmaspäivääs (inessive singular)
kolmaspäiviis (inessive plural)
kolmaspäiväst (elative singular)
kolmaspäivist (elative plural)
kolmaspäivälle (allative singular)
kolmaspäiville (allative plural)
kolmaspäivääl (adessive singular)
kolmaspäiviil (adessive plural)
kolmaspäivält (ablative singular)
kolmaspäivilt (ablative plural)
kolmaspäiväks (singular translative)
kolmaspäiviks (plural translative)
kolmaspäivännä (essive singular)
kolmaspäivään (essive singular)
kolmaspäivinnä (essive plural)
kolmaspäiviin (essive plural)
kolmaspäivänt (exessive singular)
kolmaspäivint (exessive plural)

[ˈko̞ɫməs̠ˌpæi̯ʋ]

[ˈko̞ɫmɑʃˌpæi̯ʋæ]


neljäspäivä

neljäspäivä (nominative singular)
neljäspäivät (nominative plural)
neljäspäivän (genitive singular)
neljäspäiviin (genitive plural)
neljäspäivää (partitive singular)
neljäspäiviä (partitive plural)
neljäspäivää (illative singular)
neljäspäivii (illative plural)
neljäspäivääs (inessive singular)
neljäspäiviis (inessive plural)
neljäspäiväst (elative singular)
neljäspäivist (elative plural)
neljäspäivälle (allative singular)
neljäspäiville (allative plural)
neljäspäivääl (adessive singular)
neljäspäiviil (adessive plural)
neljäspäivält (ablative singular)
neljäspäivilt (ablative plural)
neljäspäiväks (singular translative)
neljäspäiviks (plural translative)
neljäspäivännä (essive singular)
neljäspäivään (essive singular)
neljäspäivinnä (essive plural)
neljäspäiviin (essive plural)
neljäspäivänt (exessive singular)
neljäspäivint (exessive plural)

[ˈne̞lʲːəs̠ˌpæi̯ʋ]

[ˈne̞lʲjæʃˌpæi̯ʋæ]


soovotta

soovotta (nominative singular)
soovotat (nominative plural)
soovotan (genitive singular)
soovottiin (genitive plural)
soovottaa (partitive singular)
soovottia (partitive plural)
soovottaa (illative singular)
soovottii (illative plural)
soovotaas (inessive singular)
soovotiis (inessive plural)
soovotast (elative singular)
soovotist (elative plural)
soovotalle (allative singular)
soovotille (allative plural)
soovotaal (adessive singular)
soovotiil (adessive plural)
soovotalt (ablative singular)
soovotilt (ablative plural)
soovotaks (singular translative)
soovotiks (plural translative)
soovottanna (essive singular)
soovottaan (essive singular)
soovottinna (essive plural)
soovottiin (essive plural)
soovottant (exessive singular)
soovottint (exessive plural)

[ˈs̠oːʋŏ̞tː]

[ˈʃo̝ːʋo̞tːɑ]

Borrowed from Russian суббота (subbota).


veerukas

veerukkaamp (comparative)
veerukas (nominative singular)
veerukkaat (nominative plural)
veerukkaan (genitive singular)
veerukkain (genitive plural)
veerukasta (partitive singular)
veerukast (partitive singular)
veerukkaita (partitive plural)
veerukkaja (partitive plural)
veerukkaasse (illative singular)
veerukkaisse (illative plural)
veerukkaas (inessive singular)
veerukkais (inessive plural)
veerukkaast (elative singular)
veerukkaist (elative plural)
veerukkaalle (allative singular)
veerukkaille (allative plural)
veerukkaal (adessive singular)
veerukkail (adessive plural)
veerukkaalt (ablative singular)
veerukkailt (ablative plural)
veerukkaaks (singular translative)
veerukkaiks (plural translative)
veerukkaanna (essive singular)
veerukkaan (essive singular)
veerukkainna (essive plural)
veerukkain (essive plural)
veerukkaant (exessive singular)
veerukkaint (exessive plural)

[ˈʋeːrŭkəz̠]

[ˈʋe̝ːruɡ̊ɑʒ̥]


veerukas

[ˈʋeːrŭkəz̠]

[ˈʋe̝ːruɡ̊ɑʒ̥]


veeru

veeru (nominative singular)
veerut (nominative plural)
veerun (genitive singular)
veeruin (genitive plural)
veeruloin (genitive plural)
veerua (partitive singular)
veeruja (partitive plural)
veeruloja (partitive plural)
veeruu (illative singular)
veerui (illative plural)
veeruloihe (illative plural)
veeruus (inessive singular)
veeruis (inessive plural)
veerulois (inessive plural)
veerust (elative singular)
veeruist (elative plural)
veeruloist (elative plural)
veerulle (allative singular)
veeruille (allative plural)
veeruloille (allative plural)
veeruul (adessive singular)
veeruil (adessive plural)
veeruloil (adessive plural)
veerult (ablative singular)
veeruilt (ablative plural)
veeruloilt (ablative plural)
veeruks (singular translative)
veeruiks (plural translative)
veeruloiks (plural translative)
veerunna (essive singular)
veeruun (essive singular)
veeruinna (essive plural)
veeruloinna (essive plural)
veeruin (essive plural)
veeruloin (essive plural)
veerunt (exessive singular)
veeruint (exessive plural)
veeruloint (exessive plural)

From Proto-Finnic *veeru, from veerrä (“to roll”) + -u. Akin to Finnish vieru (“hillside”) and Estonian veer (“hillside”).


veeru

Probably due to conflation with Etymology 1, combined with the mid-vowel raising in many Ingrian dialects.


päätetsä

päätetsä (nominative singular)
päätetsät (nominative plural)
päätetsän (genitive singular)
päätetsiin (genitive plural)
päätetsää (partitive singular)
päätetsiä (partitive plural)
päätetsää (illative singular)
päätetsii (illative plural)
päätetsääs (inessive singular)
päätetsiis (inessive plural)
päätetsäst (elative singular)
päätetsist (elative plural)
päätetsälle (allative singular)
päätetsille (allative plural)
päätetsääl (adessive singular)
päätetsiil (adessive plural)
päätetsält (ablative singular)
päätetsilt (ablative plural)
päätetsäks (singular translative)
päätetsiks (plural translative)
päätetsännä (essive singular)
päätetsään (essive singular)
päätetsinnä (essive plural)
päätetsiin (essive plural)
päätetsänt (exessive singular)
päätetsint (exessive plural)

[ˈpæːd̥e̞t͡sæ]

Borrowed from Russian пятница (pjatnica).


viijespäivä

viijespäivä (nominative singular)
viijespäivät (nominative plural)
viijespäivän (genitive singular)
viijespäiviin (genitive plural)
viijespäivää (partitive singular)
viijespäiviä (partitive plural)
viijespäivää (illative singular)
viijespäivii (illative plural)
viijespäivääs (inessive singular)
viijespäiviis (inessive plural)
viijespäiväst (elative singular)
viijespäivist (elative plural)
viijespäivälle (allative singular)
viijespäiville (allative plural)
viijespäivääl (adessive singular)
viijespäiviil (adessive plural)
viijespäivält (ablative singular)
viijespäivilt (ablative plural)
viijespäiväks (singular translative)
viijespäiviks (plural translative)
viijespäivännä (essive singular)
viijespäivään (essive singular)
viijespäivinnä (essive plural)
viijespäiviin (essive plural)
viijespäivänt (exessive singular)
viijespäivint (exessive plural)

/ˈʋiːjesˌpæi̯ʋæ/

[ˈʋʲiːjəs̠ˌpæi̯ʋ]

/ˈʋiːjesˌpæi̯ʋæ/

[ˈʋiːje̞ʃˌpæi̯ʋæ]


veerrä

veeren (first-person present singular)
en veere (first-person negative present singular)
oon veert (first-person perfect singular)
oon veerryt (first-person perfect singular)
en oo veert (first-person negative perfect singular)
en oo veerryt (first-person negative perfect singular)
veeret (present second-person singular)
et veere (negative present second-person singular)
oot veert (perfect second-person singular)
oot veerryt (perfect second-person singular)
et oo veert (negative perfect second-person singular)
et oo veerryt (negative perfect second-person singular)
veeröö (present singular third-person)
ei veere (negative present singular third-person)
ono veert (perfect singular third-person)
ono veerryt (perfect singular third-person)
ei oo veert (negative perfect singular third-person)
ei oo veerryt (negative perfect singular third-person)
veeremmä (first-person plural present)
emmä veere (first-person negative plural present)
oomma veerreet (first-person perfect plural)
emmä oo veerreet (first-person negative perfect plural)
veerettä (plural present second-person)
että veere (negative plural present second-person)
ootta veerreet (perfect plural second-person)
että oo veerreet (negative perfect plural second-person)
veerööt (plural present third-person)
veerevät (plural present third-person)
veerrää (plural present third-person)
evät veere (negative plural present third-person)
ei veerrä (negative plural present third-person)
ovat veerreet (perfect plural third-person)
evät oo veerreet (negative perfect plural third-person)
ei oo veerty (negative perfect plural third-person)
veerrää (impersonal present)
ei veerrä (impersonal negative present)
ono veerty (impersonal perfect)
ei oo veerty (impersonal negative perfect)
veerin (first-person imperfect singular)
en veert (first-person imperfect negative singular)
en veerryt (first-person imperfect negative singular)
olin veert (first-person pluperfect singular)
olin veerryt (first-person pluperfect singular)
en olt veert (first-person negative pluperfect singular)
en olt veerryt (first-person negative pluperfect singular)
veerit (imperfect second-person singular)
et veert (imperfect negative second-person singular)
et veerryt (imperfect negative second-person singular)
olit veert (pluperfect second-person singular)
olit veerryt (pluperfect second-person singular)
et olt veert (negative pluperfect second-person singular)
et olt veerryt (negative pluperfect second-person singular)
veeri (imperfect singular third-person)
ei veert (imperfect negative singular third-person)
ei veerryt (imperfect negative singular third-person)
oli veert (pluperfect singular third-person)
oli veerryt (pluperfect singular third-person)
ei olt veert (negative pluperfect singular third-person)
ei olt veerryt (negative pluperfect singular third-person)
veerimmä (first-person imperfect plural)
emmä veerreet (first-person imperfect negative plural)
olimma veerreet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet veerreet (first-person negative pluperfect plural)
veerittä (imperfect plural second-person)
että veerreet (imperfect negative plural second-person)
olitta veerreet (pluperfect plural second-person)
että olleet veerreet (negative pluperfect plural second-person)
veeriit (imperfect plural third-person)
veerivät (imperfect plural third-person)
veertii (imperfect plural third-person)
evät veerreet (imperfect negative plural third-person)
ei veerty (imperfect negative plural third-person)
olivat veerreet (pluperfect plural third-person)
evät olleet veerreet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt veerty (negative pluperfect plural third-person)
veertii (imperfect impersonal)
ei veerty (imperfect impersonal negative)
oli veerty (impersonal pluperfect)
ei olt veerty (impersonal negative pluperfect)
veerisin (first-person present singular)
en veeris (first-person negative present singular)
olisin veert (first-person perfect singular)
olisin veerryt (first-person perfect singular)
en olis veert (first-person negative perfect singular)
en olis veerryt (first-person negative perfect singular)
veerisit (present second-person singular)
veeriist (present second-person singular)
et veeris (negative present second-person singular)
olisit veert (perfect second-person singular)
olisit veerryt (perfect second-person singular)
et olis veert (negative perfect second-person singular)
et olis veerryt (negative perfect second-person singular)
veeris (present singular third-person)
ei veeris (negative present singular third-person)
olis veert (perfect singular third-person)
olis veerryt (perfect singular third-person)
ei olis veert (negative perfect singular third-person)
ei olis veerryt (negative perfect singular third-person)
veerisimmä (first-person plural present)
emmä veeris (first-person negative plural present)
olisimma veerreet (first-person perfect plural)
emmä olis veerreet (first-person negative perfect plural)
veerisittä (plural present second-person)
että veeris (negative plural present second-person)
olisitta veerreet (perfect plural second-person)
että olis veerreet (negative perfect plural second-person)
veerisiit (plural present third-person)
veerisivät (plural present third-person)
veertäis (plural present third-person)
evät veeris (negative plural present third-person)
ei veertäis (negative plural present third-person)
olisivat veerreet (perfect plural third-person)
evät olis veerreet (negative perfect plural third-person)
ei olis veerty (negative perfect plural third-person)
veertäis (impersonal present)
ei veertäis (impersonal negative present)
olis veerty (impersonal perfect)
ei olis veerty (impersonal negative perfect)
veere (present second-person singular)
elä veere (negative present second-person singular)
oo veert (perfect second-person singular)
oo veerryt (perfect second-person singular)
elä oo veert (negative perfect second-person singular)
elä oo veerryt (negative perfect second-person singular)
veerköö (present singular third-person)
elköö veerkö (negative present singular third-person)
olkoo veert (perfect singular third-person)
olkoo veerryt (perfect singular third-person)
elköö olko veert (negative perfect singular third-person)
elköö olko veerryt (negative perfect singular third-person)
veerkää (plural present second-person)
elkää veerkö (negative plural present second-person)
olkaa veerreet (perfect plural second-person)
elkää olko veerreet (negative perfect plural second-person)
veerkööt (plural present third-person)
elkööt veerkö (negative plural present third-person)
elköö veertäkö (negative plural present third-person)
olkoot veerreet (perfect plural third-person)
elkööt olko veerreet (negative perfect plural third-person)
elköö olko veerty (negative perfect plural third-person)
veertäköö (impersonal present)
elköö veertäkö (impersonal negative present)
olkoo veerty (impersonal perfect)
elköö olko veerty (impersonal negative perfect)
veerren (first-person present singular)
en veerre (first-person negative present singular)
veerret (present second-person singular)
et veerre (negative present second-person singular)
veerröö (present singular third-person)
ei veerre (negative present singular third-person)
veerremmä (first-person plural present)
emmä veerre (first-person negative plural present)
veerrettä (plural present second-person)
että veerre (negative plural present second-person)
veerrööt (plural present third-person)
evät veerre (negative plural present third-person)
ei veertäne (negative plural present third-person)
veertänöö (impersonal present)
ei veertäne (impersonal negative present)
veerrä (infinitive infinitive-i)
veerevä (active participle present)
veertävä (participle passive present)
veerrees (inessive infinitive infinitive-ii)
veert (active participle past)
veerryt (active participle past)
veerty (participle passive past)
veerren (infinitive infinitive-ii instructive)
veerömää (illative infinitive infinitive-iii)
veerömääs (inessive infinitive infinitive-iii)
veerömäst (elative infinitive infinitive-iii)
veerömätä (abessive infinitive infinitive-iii)
veerömiin (infinitive infinitive-iv nominative)
veerömistä (infinitive infinitive-iv partitive)
veerömist (infinitive infinitive-iv partitive)

From Proto-Finnic *veerdäk. Cognates include Finnish vieriä.


saahkara

saahkara (nominative singular)
saahkarat (nominative plural)
saahkaran (genitive singular)
saahkaroin (genitive plural)
saahkaraa (partitive singular)
saahkaroja (partitive plural)
saahkaraa (illative singular)
saahkaroihe (illative plural)
saahkaraas (inessive singular)
saahkarois (inessive plural)
saahkarast (elative singular)
saahkaroist (elative plural)
saahkaralle (allative singular)
saahkaroille (allative plural)
saahkaraal (adessive singular)
saahkaroil (adessive plural)
saahkaralt (ablative singular)
saahkaroilt (ablative plural)
saahkaraks (singular translative)
saahkaroiks (plural translative)
saahkaranna (essive singular)
saahkaraan (essive singular)
saahkaroinna (essive plural)
saahkaroin (essive plural)
saahkarant (exessive singular)
saahkaroint (exessive plural)

Toisees — ruutia, haulia, tinnaa, voita, caajyä, saahkaraa, letenitsoja.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by P. I. Maksimov and N. A. Iljin, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun neljättä klaassaa vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 29:

In the other [there is] gunpowder, pellets, lead, oil, tea, sugar, candy.

Krahmala ja saahkara kuuluut yhtee ainegruppaa ja saotaa niitä uglevodoiks.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 80:

Starch and sugar belong to one chemical group and these are called carbohydrates.


letenitsa

letenitsa (nominative singular)
letenitsat (nominative plural)
letenitsan (genitive singular)
letenitsoin (genitive plural)
letenitsaa (partitive singular)
letenitsoja (partitive plural)
letenitsaa (illative singular)
letenitsoi (illative plural)
letenitsaas (inessive singular)
letenitsois (inessive plural)
letenitsast (elative singular)
letenitsoist (elative plural)
letenitsalle (allative singular)
letenitsoille (allative plural)
letenitsaal (adessive singular)
letenitsoil (adessive plural)
letenitsalt (ablative singular)
letenitsoilt (ablative plural)
letenitsaks (singular translative)
letenitsoiks (plural translative)
letenitsanna (essive singular)
letenitsaan (essive singular)
letenitsoinna (essive plural)
letenitsoin (essive plural)
letenitsant (exessive singular)
letenitsoint (exessive plural)

Borrowed from Russian леденец (ledenec).


metsähepoin

metsähepoin (nominative singular)
metsähepoiset (nominative plural)
metsähepoisen (genitive singular)
metsähepoisiin (genitive plural)
metsähepoista (partitive singular)
metsähepoist (partitive singular)
metsähepoisia (partitive plural)
metsähepoisee (illative singular)
metsähepoisii (illative plural)
metsähepoisees (inessive singular)
metsähepoisiis (inessive plural)
metsähepoisest (elative singular)
metsähepoisist (elative plural)
metsähepoiselle (allative singular)
metsähepoisille (allative plural)
metsähepoiseel (adessive singular)
metsähepoisiil (adessive plural)
metsähepoiselt (ablative singular)
metsähepoisilt (ablative plural)
metsähepoiseks (singular translative)
metsähepoisiks (plural translative)
metsähepoisenna (essive singular)
metsähepoiseen (essive singular)
metsähepoisinna (essive plural)
metsähepoisiin (essive plural)
metsähepoisent (exessive singular)
metsähepoisint (exessive plural)

From metsä (“forest”) + hepoin (“horse”).


läkkämys

läkkämys (nominative singular)
läkkämykset (nominative plural)
läkkämyksen (genitive singular)
läkkämyksiin (genitive plural)
läkkämystä (partitive singular)
läkkämyst (partitive singular)
läkkämyksiä (partitive plural)
läkkämyksee (illative singular)
läkkämyksii (illative plural)
läkkämyksees (inessive singular)
läkkämyksiis (inessive plural)
läkkämyksest (elative singular)
läkkämyksist (elative plural)
läkkämykselle (allative singular)
läkkämyksille (allative plural)
läkkämykseel (adessive singular)
läkkämyksiil (adessive plural)
läkkämykselt (ablative singular)
läkkämyksilt (ablative plural)
läkkämykseks (singular translative)
läkkämyksiks (plural translative)
läkkämyksennä (essive singular)
läkkämykseen (essive singular)
läkkämyksinnä (essive plural)
läkkämyksiin (essive plural)
läkkämyksent (exessive singular)
läkkämyksint (exessive plural)

[ˈlʲækːəmy̆z̠]

[ˈlækːæmyʒ̥]

Lukekaa tämä läkkämys.


piätös

piätös (nominative singular)
piätökset (nominative plural)
piätöksen (genitive singular)
piätöksiin (genitive plural)
piätöstä (partitive singular)
piätöst (partitive singular)
piätöksiä (partitive plural)
piätöksee (illative singular)
piätöksii (illative plural)
piätöksees (inessive singular)
piätöksiis (inessive plural)
piätöksest (elative singular)
piätöksist (elative plural)
piätökselle (allative singular)
piätöksille (allative plural)
piätökseel (adessive singular)
piätöksiil (adessive plural)
piätökselt (ablative singular)
piätöksilt (ablative plural)
piätökseks (singular translative)
piätöksiks (plural translative)
piätöksennä (essive singular)
piätökseen (essive singular)
piätöksinnä (essive plural)
piätöksiin (essive plural)
piätöksent (exessive singular)
piätöksint (exessive plural)

[ˈpiætø̞̆z̠]

[ˈpiæd̥ø̞ʒ̥]

From piättää (“to stop”) + -ös. Compare Finnish pidätys.

Joka luetun sanomuksen jälest tehkää pikkarain piätös.

After each read sentence, take a short pause.


kanahanhi

kanahanhi (nominative singular)
kanahanhet (nominative plural)
kanahanhen (genitive singular)
kanahanhiin (genitive plural)
kanahanhiloin (genitive plural)
kanahanhia (partitive singular)
kanahanhija (partitive plural)
kanahanhiloja (partitive plural)
kanahanhee (illative singular)
kanahanhii (illative plural)
kanahanhiloihe (illative plural)
kanahanhees (inessive singular)
kanahanhiis (inessive plural)
kanahanhilois (inessive plural)
kanahanhest (elative singular)
kanahanhist (elative plural)
kanahanhiloist (elative plural)
kanahanhelle (allative singular)
kanahanhille (allative plural)
kanahanhiloille (allative plural)
kanahanheel (adessive singular)
kanahanhiil (adessive plural)
kanahanhiloil (adessive plural)
kanahanhelt (ablative singular)
kanahanhilt (ablative plural)
kanahanhiloilt (ablative plural)
kanahanheks (singular translative)
kanahanhiks (plural translative)
kanahanhiloiks (plural translative)
kanahanhenna (essive singular)
kanahanheen (essive singular)
kanahanhinna (essive plural)
kanahanhiloinna (essive plural)
kanahanhiin (essive plural)
kanahanhiloin (essive plural)
kanahanhent (exessive singular)
kanahanhint (exessive plural)
kanahanhiloint (exessive plural)


ku vaa

Literally: "Only as". Compare Russian как только (kak tolʹko).

Peltoilt jo leipä ono korjattu, se korjattii ku vaa päis valmistuivat jyvät.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

Bread is already collected from the fields, it was collected as soon as the corns ripened in their ears.

Sentää geminattoja ei oo rankka kirjuttaa; ku vaa tarkkaa kuulet ja kuuntelet.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 14:

Therefore it's not difficult to write geminates; as long as you hear and listen accurately.

Turhaa, etti ono Tuuzikka, a ku vaa, siä ravvattaisit hänen.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 13:

It's a shame, that it's Tuuzikka, and if anything, you would horseshoe him.


kananhaukka

kananhaukka (nominative singular)
kananhaukat (nominative plural)
kananhaukan (genitive singular)
kananhaukkoin (genitive plural)
kananhaukkaa (partitive singular)
kananhaukkoja (partitive plural)
kananhaukkaa (illative singular)
kananhaukkoi (illative plural)
kananhaukaas (inessive singular)
kananhaukois (inessive plural)
kananhaukast (elative singular)
kananhaukoist (elative plural)
kananhaukalle (allative singular)
kananhaukoille (allative plural)
kananhaukaal (adessive singular)
kananhaukoil (adessive plural)
kananhaukalt (ablative singular)
kananhaukoilt (ablative plural)
kananhaukaks (singular translative)
kananhaukoiks (plural translative)
kananhaukkanna (essive singular)
kananhaukkaan (essive singular)
kananhaukkoinna (essive plural)
kananhaukkoin (essive plural)
kananhaukkant (exessive singular)
kananhaukkoint (exessive plural)

/ˈkɑnɑnˌhɑu̯kːɑ/

/ˈkɑnɑnˌhɑu̯kːɑ/

[ˈkɑnɑnˌhɑu̯kːɑ]

From kanan (“hen”) + haukka (“hawk”). Compare Finnish kanahaukka.


pikkarain

pikkaraisemp (comparative)
pikkarain (nominative singular)
pikkaraiset (nominative plural)
pikkaraisen (genitive singular)
pikkaraisiin (genitive plural)
pikkaraista (partitive singular)
pikkaraist (partitive singular)
pikkaraisia (partitive plural)
pikkaraisee (illative singular)
pikkaraisii (illative plural)
pikkaraisees (inessive singular)
pikkaraisiis (inessive plural)
pikkaraisest (elative singular)
pikkaraisist (elative plural)
pikkaraiselle (allative singular)
pikkaraisille (allative plural)
pikkaraiseel (adessive singular)
pikkaraisiil (adessive plural)
pikkaraiselt (ablative singular)
pikkaraisilt (ablative plural)
pikkaraiseks (singular translative)
pikkaraisiks (plural translative)
pikkaraisenna (essive singular)
pikkaraiseen (essive singular)
pikkaraisinna (essive plural)
pikkaraisiin (essive plural)
pikkaraisent (exessive singular)
pikkaraisint (exessive plural)

From Proto-Finnic [Term?]. Cognates include Finnish pikkarainen and Karelian pikkaraini.

Miä en tiije mitä siin oli maaherra, miä olin pikkarain.

2008, “Läkkäämmä omal viisii [We're speaking [our] own way]”, in Inkeri, volume 4, number 69, St. Petersburg, page 12:

I don't know what official was there, I was very young.


j.n.e.

j ono i pehmitösmerkkinnä ennen vokalaa, keskeel sannaa, niku nimis: Valja, Manja, Kolja, Katja j.n.e.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

j is also a palatalisation mark before a vowel, in the middle of a word, like in the names: Valja, Manja, Kolja, Katja etc.


ja niin etes

[ˈjɑ ˈniːn ˈe̞d̥e̞ʒ̥]

Literally: "And so forward". Compare Finnish ja niin edelleen and Estonian ja nii edasi.

Jakotablitsa lue näi: 4 jakkaa 2-sin, 6 jakkaa 2-sin ja niin etes.

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 12:

Read the division table as follows: 4 is divisible by 2, 6 is divisible by 2 et cetera.

Used other than figuratively or idiomatically: see ja, niin, etes.


antaa anteeks

[ˈɑntɑː ˈɑnte̝ːkʃ]

Literally: "To give forgiveness". Akin to Finnish antaa anteeksi.

On peeni ja niin vohma veel,
Ni anteeks antaa voip,
A akalle, miks jurma on,
Saap antaa pleettiä!"

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 47:

He is young and such a fool,
That he can forgive,
But the old woman, how brave she is,
He's able to give the whip!"


ijuuni

ijuuni (nominative singular)
ijuunit (nominative plural)
ijuunin (genitive singular)
ijuuniin (genitive plural)
ijuuniloin (genitive plural)
ijuunia (partitive singular)
ijuunija (partitive plural)
ijuuniloja (partitive plural)
ijuunii (illative singular)
ijuunii (illative plural)
ijuuniloihe (illative plural)
ijuuniis (inessive singular)
ijuuniis (inessive plural)
ijuunilois (inessive plural)
ijuunist (elative singular)
ijuuniist (elative plural)
ijuuniloist (elative plural)
ijuunille (allative singular)
ijuuniille (allative plural)
ijuuniloille (allative plural)
ijuuniil (adessive singular)
ijuuniil (adessive plural)
ijuuniloil (adessive plural)
ijuunilt (ablative singular)
ijuuniilt (ablative plural)
ijuuniloilt (ablative plural)
ijuuniks (singular translative)
ijuuniiks (plural translative)
ijuuniloiks (plural translative)
ijuuninna (essive singular)
ijuuniin (essive singular)
ijuuniinna (essive plural)
ijuuniloinna (essive plural)
ijuuniin (essive plural)
ijuuniloin (essive plural)
ijuunint (exessive singular)
ijuuniint (exessive plural)
ijuuniloint (exessive plural)

Vooes ono 12 kuuta: janvari, fevrali, martti, apreli, mai, ijuuni, ijuuli, avgusta, sentjabri, oktjabri, nojabri i dekabri.

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 25:

In a year are 12 months: January, February, March, April, May, June, July, August, September, October, November and December.


avgusta

avgusta (nominative singular)
avgussat (nominative plural)
avgussan (genitive singular)
avgustoin (genitive plural)
avgustaa (partitive singular)
avgustoja (partitive plural)
avgustaa (illative singular)
avgustoihe (illative plural)
avgussaas (inessive singular)
avgussois (inessive plural)
avgussast (elative singular)
avgussoist (elative plural)
avgussalle (allative singular)
avgussoille (allative plural)
avgussaal (adessive singular)
avgussoil (adessive plural)
avgussalt (ablative singular)
avgussoilt (ablative plural)
avgussaks (singular translative)
avgussoiks (plural translative)
avgustanna (essive singular)
avgustaan (essive singular)
avgustoinna (essive plural)
avgustoin (essive plural)
avgustant (exessive singular)
avgustoint (exessive plural)


oktjabri

oktjabri (nominative singular)
oktjabrit (nominative plural)
oktjabrin (genitive singular)
oktjabriin (genitive plural)
oktjabriloin (genitive plural)
oktjabria (partitive singular)
oktjabrija (partitive plural)
oktjabriloja (partitive plural)
oktjabrii (illative singular)
oktjabrii (illative plural)
oktjabriloihe (illative plural)
oktjabriis (inessive singular)
oktjabriis (inessive plural)
oktjabrilois (inessive plural)
oktjabrist (elative singular)
oktjabriist (elative plural)
oktjabriloist (elative plural)
oktjabrille (allative singular)
oktjabriille (allative plural)
oktjabriloille (allative plural)
oktjabriil (adessive singular)
oktjabriil (adessive plural)
oktjabriloil (adessive plural)
oktjabrilt (ablative singular)
oktjabriilt (ablative plural)
oktjabriloilt (ablative plural)
oktjabriks (singular translative)
oktjabriiks (plural translative)
oktjabriloiks (plural translative)
oktjabrinna (essive singular)
oktjabriin (essive singular)
oktjabriinna (essive plural)
oktjabriloinna (essive plural)
oktjabriin (essive plural)
oktjabriloin (essive plural)
oktjabrint (exessive singular)
oktjabriint (exessive plural)
oktjabriloint (exessive plural)

Borrowed from Russian октябрь (oktjabrʹ).


sentjabri

sentjabri (nominative singular)
sentjabrit (nominative plural)
sentjabrin (genitive singular)
sentjabriin (genitive plural)
sentjabriloin (genitive plural)
sentjabria (partitive singular)
sentjabrija (partitive plural)
sentjabriloja (partitive plural)
sentjabrii (illative singular)
sentjabrii (illative plural)
sentjabriloihe (illative plural)
sentjabriis (inessive singular)
sentjabriis (inessive plural)
sentjabrilois (inessive plural)
sentjabrist (elative singular)
sentjabriist (elative plural)
sentjabriloist (elative plural)
sentjabrille (allative singular)
sentjabriille (allative plural)
sentjabriloille (allative plural)
sentjabriil (adessive singular)
sentjabriil (adessive plural)
sentjabriloil (adessive plural)
sentjabrilt (ablative singular)
sentjabriilt (ablative plural)
sentjabriloilt (ablative plural)
sentjabriks (singular translative)
sentjabriiks (plural translative)
sentjabriloiks (plural translative)
sentjabrinna (essive singular)
sentjabriin (essive singular)
sentjabriinna (essive plural)
sentjabriloinna (essive plural)
sentjabriin (essive plural)
sentjabriloin (essive plural)
sentjabrint (exessive singular)
sentjabriint (exessive plural)
sentjabriloint (exessive plural)

Borrowed from Russian сентябрь (sentjabrʹ).


ijuuli

ijuuli (nominative singular)
ijuulit (nominative plural)
ijuulin (genitive singular)
ijuuliin (genitive plural)
ijuuliloin (genitive plural)
ijuulia (partitive singular)
ijuulija (partitive plural)
ijuuliloja (partitive plural)
ijuulii (illative singular)
ijuulii (illative plural)
ijuuliloihe (illative plural)
ijuuliis (inessive singular)
ijuuliis (inessive plural)
ijuulilois (inessive plural)
ijuulist (elative singular)
ijuuliist (elative plural)
ijuuliloist (elative plural)
ijuulille (allative singular)
ijuuliille (allative plural)
ijuuliloille (allative plural)
ijuuliil (adessive singular)
ijuuliil (adessive plural)
ijuuliloil (adessive plural)
ijuulilt (ablative singular)
ijuuliilt (ablative plural)
ijuuliloilt (ablative plural)
ijuuliks (singular translative)
ijuuliiks (plural translative)
ijuuliloiks (plural translative)
ijuulinna (essive singular)
ijuuliin (essive singular)
ijuuliinna (essive plural)
ijuuliloinna (essive plural)
ijuuliin (essive plural)
ijuuliloin (essive plural)
ijuulint (exessive singular)
ijuuliint (exessive plural)
ijuuliloint (exessive plural)


martti

martti (nominative singular)
martit (nominative plural)
martin (genitive singular)
marttiin (genitive plural)
marttiloin (genitive plural)
marttia (partitive singular)
marttija (partitive plural)
marttiloja (partitive plural)
marttii (illative singular)
marttii (illative plural)
marttiloihe (illative plural)
martiis (inessive singular)
marttiis (inessive plural)
marttilois (inessive plural)
martist (elative singular)
marttiist (elative plural)
marttiloist (elative plural)
martille (allative singular)
marttiille (allative plural)
marttiloille (allative plural)
martiil (adessive singular)
marttiil (adessive plural)
marttiloil (adessive plural)
martilt (ablative singular)
marttiilt (ablative plural)
marttiloilt (ablative plural)
martiks (singular translative)
marttiiks (plural translative)
marttiloiks (plural translative)
marttinna (essive singular)
marttiin (essive singular)
marttiinna (essive plural)
marttiloinna (essive plural)
marttiin (essive plural)
marttiloin (essive plural)
marttint (exessive singular)
marttiint (exessive plural)
marttiloint (exessive plural)


kenlee

Kenlee hyppäis tuvast, ampui pimmiäs.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 19:

Someone has jumped out of a hut, shot in the dark.


apreli

apreli (nominative singular)
aprelit (nominative plural)
aprelin (genitive singular)
apreliin (genitive plural)
apreliloin (genitive plural)
aprelia (partitive singular)
aprelija (partitive plural)
apreliloja (partitive plural)
aprelii (illative singular)
aprelii (illative plural)
apreliloihe (illative plural)
apreliis (inessive singular)
apreliis (inessive plural)
aprelilois (inessive plural)
aprelist (elative singular)
apreliist (elative plural)
apreliloist (elative plural)
aprelille (allative singular)
apreliille (allative plural)
apreliloille (allative plural)
apreliil (adessive singular)
apreliil (adessive plural)
apreliloil (adessive plural)
aprelilt (ablative singular)
apreliilt (ablative plural)
apreliloilt (ablative plural)
apreliks (singular translative)
apreliiks (plural translative)
apreliloiks (plural translative)
aprelinna (essive singular)
apreliin (essive singular)
apreliinna (essive plural)
apreliloinna (essive plural)
apreliin (essive plural)
apreliloin (essive plural)
aprelint (exessive singular)
apreliint (exessive plural)
apreliloint (exessive plural)


fevrali

fevrali (nominative singular)
fevralit (nominative plural)
fevralin (genitive singular)
fevraliin (genitive plural)
fevraliloin (genitive plural)
fevralia (partitive singular)
fevralija (partitive plural)
fevraliloja (partitive plural)
fevralii (illative singular)
fevralii (illative plural)
fevraliloihe (illative plural)
fevraliis (inessive singular)
fevraliis (inessive plural)
fevralilois (inessive plural)
fevralist (elative singular)
fevraliist (elative plural)
fevraliloist (elative plural)
fevralille (allative singular)
fevraliille (allative plural)
fevraliloille (allative plural)
fevraliil (adessive singular)
fevraliil (adessive plural)
fevraliloil (adessive plural)
fevralilt (ablative singular)
fevraliilt (ablative plural)
fevraliloilt (ablative plural)
fevraliks (singular translative)
fevraliiks (plural translative)
fevraliloiks (plural translative)
fevralinna (essive singular)
fevraliin (essive singular)
fevraliinna (essive plural)
fevraliloinna (essive plural)
fevraliin (essive plural)
fevraliloin (essive plural)
fevralint (exessive singular)
fevraliint (exessive plural)
fevraliloint (exessive plural)

Borrowed from Russian февраль (fevralʹ).

Jo ono 13-s päivä fevralia.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 19:


nojabri

nojabri (nominative singular)
nojabrit (nominative plural)
nojabrin (genitive singular)
nojabriin (genitive plural)
nojabriloin (genitive plural)
nojabria (partitive singular)
nojabrija (partitive plural)
nojabriloja (partitive plural)
nojabrii (illative singular)
nojabrii (illative plural)
nojabriloihe (illative plural)
nojabriis (inessive singular)
nojabriis (inessive plural)
nojabrilois (inessive plural)
nojabrist (elative singular)
nojabriist (elative plural)
nojabriloist (elative plural)
nojabrille (allative singular)
nojabriille (allative plural)
nojabriloille (allative plural)
nojabriil (adessive singular)
nojabriil (adessive plural)
nojabriloil (adessive plural)
nojabrilt (ablative singular)
nojabriilt (ablative plural)
nojabriloilt (ablative plural)
nojabriks (singular translative)
nojabriiks (plural translative)
nojabriloiks (plural translative)
nojabrinna (essive singular)
nojabriin (essive singular)
nojabriinna (essive plural)
nojabriloinna (essive plural)
nojabriin (essive plural)
nojabriloin (essive plural)
nojabrint (exessive singular)
nojabriint (exessive plural)
nojabriloint (exessive plural)


koitoin

koittomamp (comparative)
koitoin (nominative singular)
koittomat (nominative plural)
koittoman (genitive singular)
koittommiin (genitive plural)
koitointa (partitive singular)
koitoint (partitive singular)
koittommia (partitive plural)
koittommaa (illative singular)
koittommii (illative plural)
koittomas (inessive singular)
koittomis (inessive plural)
koittomast (elative singular)
koittomist (elative plural)
koittomalle (allative singular)
koittomille (allative plural)
koittomal (adessive singular)
koittomil (adessive plural)
koittomalt (ablative singular)
koittomilt (ablative plural)
koittomaks (singular translative)
koittomiks (plural translative)
koittomanna (essive singular)
koittommaan (essive singular)
koittominna (essive plural)
koittommiin (essive plural)
koittomant (exessive singular)
koittomint (exessive plural)

From koti (“home”) + -toin. Akin to Finnish koditon.


taasi

taasi (nominative singular)
taasit (nominative plural)
taasin (genitive singular)
taasiin (genitive plural)
taasiloin (genitive plural)
taasia (partitive singular)
taasija (partitive plural)
taasiloja (partitive plural)
taasii (illative singular)
taasii (illative plural)
taasiloihe (illative plural)
taasiis (inessive singular)
taasiis (inessive plural)
taasilois (inessive plural)
taasist (elative singular)
taasiist (elative plural)
taasiloist (elative plural)
taasille (allative singular)
taasiille (allative plural)
taasiloille (allative plural)
taasiil (adessive singular)
taasiil (adessive plural)
taasiloil (adessive plural)
taasilt (ablative singular)
taasiilt (ablative plural)
taasiloilt (ablative plural)
taasiks (singular translative)
taasiiks (plural translative)
taasiloiks (plural translative)
taasinna (essive singular)
taasiin (essive singular)
taasiinna (essive plural)
taasiloinna (essive plural)
taasiin (essive plural)
taasiloin (essive plural)
taasint (exessive singular)
taasiint (exessive plural)
taasiloint (exessive plural)

Taasi ono nurkaas.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 24:


vodoroda

vodoroda (nominative singular)
vodorodat (nominative plural)
vodorodan (genitive singular)
vodoroddoin (genitive plural)
vodoroddaa (partitive singular)
vodorodoja (partitive plural)
vodoroddaa (illative singular)
vodoroddoi (illative plural)
vodorodas (inessive singular)
vodorodois (inessive plural)
vodorodast (elative singular)
vodorodoist (elative plural)
vodorodalle (allative singular)
vodorodoille (allative plural)
vodorodal (adessive singular)
vodorodoil (adessive plural)
vodorodalt (ablative singular)
vodorodoilt (ablative plural)
vodorodaks (singular translative)
vodorodoiks (plural translative)
vodorodanna (essive singular)
vodoroddaan (essive singular)
vodorodoinna (essive plural)
vodoroddoin (essive plural)
vodorodant (exessive singular)
vodorodoint (exessive plural)

[ˈʋo̞d̥o̞ˌro̞d̥ɑ]

Borrowed from Russian водород (vodorod).

Nykyhiin vozduhașaara ono täytetty kerkiäl gaazaal — vodorodal, kumpa ensikää ei mää șaaran seiniin läpi.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 62:

The modern balloons are filled up with the right gas — hydrogen, which doesn't go through the walls of the balloon at all.


janvari

janvari (nominative singular)
janvarit (nominative plural)
janvarin (genitive singular)
janvariin (genitive plural)
janvariloin (genitive plural)
janvaria (partitive singular)
janvarija (partitive plural)
janvariloja (partitive plural)
janvarii (illative singular)
janvarii (illative plural)
janvariloihe (illative plural)
janvariis (inessive singular)
janvariis (inessive plural)
janvarilois (inessive plural)
janvarist (elative singular)
janvariist (elative plural)
janvariloist (elative plural)
janvarille (allative singular)
janvariille (allative plural)
janvariloille (allative plural)
janvariil (adessive singular)
janvariil (adessive plural)
janvariloil (adessive plural)
janvarilt (ablative singular)
janvariilt (ablative plural)
janvariloilt (ablative plural)
janvariks (singular translative)
janvariiks (plural translative)
janvariloiks (plural translative)
janvarinna (essive singular)
janvariin (essive singular)
janvariinna (essive plural)
janvariloinna (essive plural)
janvariin (essive plural)
janvariloin (essive plural)
janvarint (exessive singular)
janvariint (exessive plural)
janvariloint (exessive plural)

Jo mäni dekabri, janvari.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by P. I. Maksimov and N. A. Iljin, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun neljättä klaassaa vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 19:


vohma

vohmemp (comparative)
vohma (nominative singular)
vohmat (nominative plural)
vohman (genitive singular)
vohmiin (genitive plural)
vohmaa (partitive singular)
vohmia (partitive plural)
vohmaa (illative singular)
vohmii (illative plural)
vohmaas (inessive singular)
vohmiis (inessive plural)
vohmast (elative singular)
vohmist (elative plural)
vohmalle (allative singular)
vohmille (allative plural)
vohmaal (adessive singular)
vohmiil (adessive plural)
vohmalt (ablative singular)
vohmilt (ablative plural)
vohmaks (singular translative)
vohmiks (plural translative)
vohmanna (essive singular)
vohmaan (essive singular)
vohminna (essive plural)
vohmiin (essive plural)
vohmant (exessive singular)
vohmint (exessive plural)

Ai-ai-ai, kuin vohma pittää olla.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 138:


leipäliha

leipäliha (nominative singular)
leipälihat (nominative plural)
leipälihan (genitive singular)
leipälihhoin (genitive plural)
leipälihhaa (partitive singular)
leipälihoja (partitive plural)
leipälihhaa (illative singular)
leipälihhoi (illative plural)
leipälihas (inessive singular)
leipälihois (inessive plural)
leipälihast (elative singular)
leipälihoist (elative plural)
leipälihalle (allative singular)
leipälihoille (allative plural)
leipälihal (adessive singular)
leipälihoil (adessive plural)
leipälihalt (ablative singular)
leipälihoilt (ablative plural)
leipälihaks (singular translative)
leipälihoiks (plural translative)
leipälihanna (essive singular)
leipälihhaan (essive singular)
leipälihoinna (essive plural)
leipälihhoin (essive plural)
leipälihant (exessive singular)
leipälihoint (exessive plural)

Siihe sammaa hoikan soolen ossaa tulloo i sappia, kumpa tekahuu leipälihas.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 83:

Into that same part of the small intestine goes the bile that is produced in the liver.


vesiopokka

vesiopokka (nominative singular)
vesiopokat (nominative plural)
vesiopokan (genitive singular)
vesiopokkiin (genitive plural)
vesiopokkaa (partitive singular)
vesiopokkia (partitive plural)
vesiopokkaa (illative singular)
vesiopokkii (illative plural)
vesiopokaas (inessive singular)
vesiopokiis (inessive plural)
vesiopokast (elative singular)
vesiopokist (elative plural)
vesiopokalle (allative singular)
vesiopokille (allative plural)
vesiopokaal (adessive singular)
vesiopokiil (adessive plural)
vesiopokalt (ablative singular)
vesiopokilt (ablative plural)
vesiopokaks (singular translative)
vesiopokiks (plural translative)
vesiopokkanna (essive singular)
vesiopokkaan (essive singular)
vesiopokkinna (essive plural)
vesiopokkiin (essive plural)
vesiopokkant (exessive singular)
vesiopokkint (exessive plural)

[ˈʋe̞ʒ̥iˌo̞b̥o̞kːɑ]

From vesi (“water”) + opokka (“mushroom”).


täys

tävvemp (comparative)
täys (nominative singular)
tävvet (nominative plural)
tävven (genitive singular)
täysiin (genitive plural)
täysilöin (genitive plural)
täyttä (partitive singular)
täysiä (partitive plural)
täysilöjä (partitive plural)
täytee (illative singular)
täysii (illative plural)
täysilöihe (illative plural)
tävvees (inessive singular)
täysiis (inessive plural)
täysilöis (inessive plural)
tävvest (elative singular)
täysist (elative plural)
täysilöist (elative plural)
tävvelle (allative singular)
täysille (allative plural)
täysilöille (allative plural)
tävveel (adessive singular)
täysiil (adessive plural)
täysilöil (adessive plural)
tävvelt (ablative singular)
täysilt (ablative plural)
täysilöilt (ablative plural)
tävveks (singular translative)
täysiks (plural translative)
täysilöiks (plural translative)
täytennä (essive singular)
täyteen (essive singular)
täysinnä (essive plural)
täysilöinnä (essive plural)
täysiin (essive plural)
täysilöin (essive plural)
täytent (exessive singular)
täysint (exessive plural)
täysilöint (exessive plural)

From Proto-Finnic *täüci. Cognates include Finnish täysi and Estonian täis.


koivuopokka

koivuopokka (nominative singular)
koivuopokat (nominative plural)
koivuopokan (genitive singular)
koivuopokkiin (genitive plural)
koivuopokkaa (partitive singular)
koivuopokkia (partitive plural)
koivuopokkaa (illative singular)
koivuopokkii (illative plural)
koivuopokaas (inessive singular)
koivuopokiis (inessive plural)
koivuopokast (elative singular)
koivuopokist (elative plural)
koivuopokalle (allative singular)
koivuopokille (allative plural)
koivuopokaal (adessive singular)
koivuopokiil (adessive plural)
koivuopokalt (ablative singular)
koivuopokilt (ablative plural)
koivuopokaks (singular translative)
koivuopokiks (plural translative)
koivuopokkanna (essive singular)
koivuopokkaan (essive singular)
koivuopokkinna (essive plural)
koivuopokkiin (essive plural)
koivuopokkant (exessive singular)
koivuopokkint (exessive plural)

[ˈko̞i̯ʋuˌo̞b̥o̞kːɑ]

From koivu (“birch”) + opokka (“mushroom”). Compare Russian подберёзовик (podberjózovik).

подберёзовик

A type of bolete of the genus Leccinum, including the birch bolete.


kärpäisen opokka

kärpäisen opokka (nominative singular)
kärpäisen opokat (nominative plural)
kärpäisen opokan (genitive singular)
kärpäisen opokkiin (genitive plural)
kärpäisen opokkaa (partitive singular)
kärpäisen opokkia (partitive plural)
kärpäisen opokkaa (illative singular)
kärpäisen opokkii (illative plural)
kärpäisen opokaas (inessive singular)
kärpäisen opokiis (inessive plural)
kärpäisen opokast (elative singular)
kärpäisen opokist (elative plural)
kärpäisen opokalle (allative singular)
kärpäisen opokille (allative plural)
kärpäisen opokaal (adessive singular)
kärpäisen opokiil (adessive plural)
kärpäisen opokalt (ablative singular)
kärpäisen opokilt (ablative plural)
kärpäisen opokaks (singular translative)
kärpäisen opokiks (plural translative)
kärpäisen opokkanna (essive singular)
kärpäisen opokkaan (essive singular)
kärpäisen opokkinna (essive plural)
kärpäisen opokkiin (essive plural)
kärpäisen opokkant (exessive singular)
kärpäisen opokkint (exessive plural)

[ˈkærpæi̯ʒ̥e̞n ˈo̞b̥o̞kːɑ]

Literally: "A fly's mushroom". Semantically related to Finnish kärpässieni.


rootsalain

rootsalain (nominative singular)
rootsalaiset (nominative plural)
rootsalaisen (genitive singular)
rootsalaisiin (genitive plural)
rootsalaista (partitive singular)
rootsalaist (partitive singular)
rootsalaisia (partitive plural)
rootsalaisee (illative singular)
rootsalaisii (illative plural)
rootsalaisees (inessive singular)
rootsalaisiis (inessive plural)
rootsalaisest (elative singular)
rootsalaisist (elative plural)
rootsalaiselle (allative singular)
rootsalaisille (allative plural)
rootsalaiseel (adessive singular)
rootsalaisiil (adessive plural)
rootsalaiselt (ablative singular)
rootsalaisilt (ablative plural)
rootsalaiseks (singular translative)
rootsalaisiks (plural translative)
rootsalaisenna (essive singular)
rootsalaiseen (essive singular)
rootsalaisinna (essive plural)
rootsalaisiin (essive plural)
rootsalaisent (exessive singular)
rootsalaisint (exessive plural)

[ˈroːt͡s̠əɫɑi̯n]

[ˈro̝ːt͡sɑɫɑi̯n]


rootsinleipä

rootsinleipä (nominative singular)
rootsinleivät (nominative plural)
rootsinleivän (genitive singular)
rootsinleipiin (genitive plural)
rootsinleipää (partitive singular)
rootsinleipiä (partitive plural)
rootsinleipää (illative singular)
rootsinleipii (illative plural)
rootsinleivääs (inessive singular)
rootsinleiviis (inessive plural)
rootsinleiväst (elative singular)
rootsinleivist (elative plural)
rootsinleivälle (allative singular)
rootsinleiville (allative plural)
rootsinleivääl (adessive singular)
rootsinleiviil (adessive plural)
rootsinleivält (ablative singular)
rootsinleivilt (ablative plural)
rootsinleiväks (singular translative)
rootsinleiviks (plural translative)
rootsinleipännä (essive singular)
rootsinleipään (essive singular)
rootsinleipinnä (essive plural)
rootsinleipiin (essive plural)
rootsinleipänt (exessive singular)
rootsinleipint (exessive plural)

From rootsi (“Swede”) + leipä (“bread”).


rootsa

rootsa (nominative singular)
rootsat (nominative plural)
rootsan (genitive singular)
rootsiin (genitive plural)
rootsaa (partitive singular)
rootsia (partitive plural)
rootsaa (illative singular)
rootsii (illative plural)
rootsaas (inessive singular)
rootsiis (inessive plural)
rootsast (elative singular)
rootsist (elative plural)
rootsalle (allative singular)
rootsille (allative plural)
rootsaal (adessive singular)
rootsiil (adessive plural)
rootsalt (ablative singular)
rootsilt (ablative plural)
rootsaks (singular translative)
rootsiks (plural translative)
rootsanna (essive singular)
rootsaan (essive singular)
rootsinna (essive plural)
rootsiin (essive plural)
rootsant (exessive singular)
rootsint (exessive plural)


naisikko

naisikko (nominative singular)
naisikot (nominative plural)
naisikon (genitive singular)
naisikkoin (genitive plural)
naisikkoloin (genitive plural)
naisikkoa (partitive singular)
naisikkoja (partitive plural)
naisikkoloja (partitive plural)
naisikkoo (illative singular)
naisikkoihe (illative plural)
naisikkoloihe (illative plural)
naisikoos (inessive singular)
naisikois (inessive plural)
naisikkolois (inessive plural)
naisikost (elative singular)
naisikoist (elative plural)
naisikkoloist (elative plural)
naisikolle (allative singular)
naisikoille (allative plural)
naisikkoloille (allative plural)
naisikool (adessive singular)
naisikoil (adessive plural)
naisikkoloil (adessive plural)
naisikolt (ablative singular)
naisikoilt (ablative plural)
naisikkoloilt (ablative plural)
naisikoks (singular translative)
naisikoiks (plural translative)
naisikkoloiks (plural translative)
naisikkonna (essive singular)
naisikkoon (essive singular)
naisikkoinna (essive plural)
naisikkoloinna (essive plural)
naisikkoin (essive plural)
naisikkoloin (essive plural)
naisikkont (exessive singular)
naisikkoint (exessive plural)
naisikkoloint (exessive plural)

[ˈnɑi̯s̠əkːŏ̞̥]

[ˈnɑi̯ʒ̥ikːo̞i̯]


salapaikka

salapaikka (nominative singular)
salapaikat (nominative plural)
salapaikan (genitive singular)
salapaikkoin (genitive plural)
salapaikkaa (partitive singular)
salapaikkoja (partitive plural)
salapaikkaa (illative singular)
salapaikkoi (illative plural)
salapaikaas (inessive singular)
salapaikois (inessive plural)
salapaikast (elative singular)
salapaikoist (elative plural)
salapaikalle (allative singular)
salapaikoille (allative plural)
salapaikaal (adessive singular)
salapaikoil (adessive plural)
salapaikalt (ablative singular)
salapaikoilt (ablative plural)
salapaikaks (singular translative)
salapaikoiks (plural translative)
salapaikkanna (essive singular)
salapaikkaan (essive singular)
salapaikkoinna (essive plural)
salapaikkoin (essive plural)
salapaikkant (exessive singular)
salapaikkoint (exessive plural)

/ˈsɑlɑˌpɑi̯kːɑ/

[ˈs̠ɑɫɑˌpɑi̯kː]

/ˈsɑlɑˌpɑi̯kːɑ/

[ˈʃɑɫɑˌpɑi̯kːɑ]

From sala (“secret”) + paikka (“place”).