pittuussteeppeni

pittuussteeppeni (nominative singular)
pittuussteeppenit (nominative plural)
pittuussteeppenin (genitive singular)
pittuussteeppeniin (genitive plural)
pittuussteeppenilöin (genitive plural)
pittuussteeppeniä (partitive singular)
pittuussteeppenijä (partitive plural)
pittuussteeppenilöjä (partitive plural)
pittuussteeppenii (illative singular)
pittuussteeppenii (illative plural)
pittuussteeppenilöihe (illative plural)
pittuussteeppeniis (inessive singular)
pittuussteeppeniis (inessive plural)
pittuussteeppenilöis (inessive plural)
pittuussteeppenist (elative singular)
pittuussteeppeniist (elative plural)
pittuussteeppenilöist (elative plural)
pittuussteeppenille (allative singular)
pittuussteeppeniille (allative plural)
pittuussteeppenilöille (allative plural)
pittuussteeppeniil (adessive singular)
pittuussteeppeniil (adessive plural)
pittuussteeppenilöil (adessive plural)
pittuussteeppenilt (ablative singular)
pittuussteeppeniilt (ablative plural)
pittuussteeppenilöilt (ablative plural)
pittuussteeppeniks (singular translative)
pittuussteeppeniiks (plural translative)
pittuussteeppenilöiks (plural translative)
pittuussteeppeninnä (essive singular)
pittuussteeppeniin (essive singular)
pittuussteeppeniinnä (essive plural)
pittuussteeppenilöinnä (essive plural)
pittuussteeppeniin (essive plural)
pittuussteeppenilöin (essive plural)
pittuussteeppenint (exessive singular)
pittuussteeppeniint (exessive plural)
pittuussteeppenilöint (exessive plural)

From pittuus (“length”) + steeppeni (“grade”).

Iƶoran keelees vokaloil ono kaks pittuussteeppeniä: lyhyt ja pitkä.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 8:

In the Ingrian language vowels have two length categories: short and long.


veittää

veitän (first-person present singular)
en veitä (first-person negative present singular)
oon veittänt (first-person perfect singular)
oon veittänyt (first-person perfect singular)
en oo veittänt (first-person negative perfect singular)
en oo veittänyt (first-person negative perfect singular)
veität (present second-person singular)
et veitä (negative present second-person singular)
oot veittänt (perfect second-person singular)
oot veittänyt (perfect second-person singular)
et oo veittänt (negative perfect second-person singular)
et oo veittänyt (negative perfect second-person singular)
veittää (present singular third-person)
ei veitä (negative present singular third-person)
ono veittänt (perfect singular third-person)
ono veittänyt (perfect singular third-person)
ei oo veittänt (negative perfect singular third-person)
ei oo veittänyt (negative perfect singular third-person)
veitämmä (first-person plural present)
emmä veitä (first-person negative plural present)
oomma veittäneet (first-person perfect plural)
emmä oo veittäneet (first-person negative perfect plural)
veitättä (plural present second-person)
että veitä (negative plural present second-person)
ootta veittäneet (perfect plural second-person)
että oo veittäneet (negative perfect plural second-person)
veittäät (plural present third-person)
veittävät (plural present third-person)
veitetää (plural present third-person)
evät veitä (negative plural present third-person)
ei veitetä (negative plural present third-person)
ovat veittäneet (perfect plural third-person)
evät oo veittäneet (negative perfect plural third-person)
ei oo veitetty (negative perfect plural third-person)
veitetää (impersonal present)
ei veitetä (impersonal negative present)
ono veitetty (impersonal perfect)
ei oo veitetty (impersonal negative perfect)
veitin (first-person imperfect singular)
en veittänt (first-person imperfect negative singular)
en veittänyt (first-person imperfect negative singular)
olin veittänt (first-person pluperfect singular)
olin veittänyt (first-person pluperfect singular)
en olt veittänt (first-person negative pluperfect singular)
en olt veittänyt (first-person negative pluperfect singular)
veitit (imperfect second-person singular)
et veittänt (imperfect negative second-person singular)
et veittänyt (imperfect negative second-person singular)
olit veittänt (pluperfect second-person singular)
olit veittänyt (pluperfect second-person singular)
et olt veittänt (negative pluperfect second-person singular)
et olt veittänyt (negative pluperfect second-person singular)
veitti (imperfect singular third-person)
ei veittänt (imperfect negative singular third-person)
ei veittänyt (imperfect negative singular third-person)
oli veittänt (pluperfect singular third-person)
oli veittänyt (pluperfect singular third-person)
ei olt veittänt (negative pluperfect singular third-person)
ei olt veittänyt (negative pluperfect singular third-person)
veitimmä (first-person imperfect plural)
emmä veittäneet (first-person imperfect negative plural)
olimma veittäneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet veittäneet (first-person negative pluperfect plural)
veitittä (imperfect plural second-person)
että veittäneet (imperfect negative plural second-person)
olitta veittäneet (pluperfect plural second-person)
että olleet veittäneet (negative pluperfect plural second-person)
veittiit (imperfect plural third-person)
veittivät (imperfect plural third-person)
veitettii (imperfect plural third-person)
evät veittäneet (imperfect negative plural third-person)
ei veitetty (imperfect negative plural third-person)
olivat veittäneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet veittäneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt veitetty (negative pluperfect plural third-person)
veitettii (imperfect impersonal)
ei veitetty (imperfect impersonal negative)
oli veitetty (impersonal pluperfect)
ei olt veitetty (impersonal negative pluperfect)
veittäisin (first-person present singular)
en veittäis (first-person negative present singular)
olisin veittänt (first-person perfect singular)
olisin veittänyt (first-person perfect singular)
en olis veittänt (first-person negative perfect singular)
en olis veittänyt (first-person negative perfect singular)
veittäisit (present second-person singular)
veittäist (present second-person singular)
et veittäis (negative present second-person singular)
olisit veittänt (perfect second-person singular)
olisit veittänyt (perfect second-person singular)
et olis veittänt (negative perfect second-person singular)
et olis veittänyt (negative perfect second-person singular)
veittäis (present singular third-person)
ei veittäis (negative present singular third-person)
olis veittänt (perfect singular third-person)
olis veittänyt (perfect singular third-person)
ei olis veittänt (negative perfect singular third-person)
ei olis veittänyt (negative perfect singular third-person)
veittäisimmä (first-person plural present)
emmä veittäis (first-person negative plural present)
olisimma veittäneet (first-person perfect plural)
emmä olis veittäneet (first-person negative perfect plural)
veittäisittä (plural present second-person)
että veittäis (negative plural present second-person)
olisitta veittäneet (perfect plural second-person)
että olis veittäneet (negative perfect plural second-person)
veittäisiit (plural present third-person)
veittäisivät (plural present third-person)
veitettäis (plural present third-person)
evät veittäis (negative plural present third-person)
ei veitettäis (negative plural present third-person)
olisivat veittäneet (perfect plural third-person)
evät olis veittäneet (negative perfect plural third-person)
ei olis veitetty (negative perfect plural third-person)
veitettäis (impersonal present)
ei veitettäis (impersonal negative present)
olis veitetty (impersonal perfect)
ei olis veitetty (impersonal negative perfect)
veitä (present second-person singular)
elä veitä (negative present second-person singular)
oo veittänt (perfect second-person singular)
oo veittänyt (perfect second-person singular)
elä oo veittänt (negative perfect second-person singular)
elä oo veittänyt (negative perfect second-person singular)
veittäköö (present singular third-person)
elköö veittäkö (negative present singular third-person)
olkoo veittänt (perfect singular third-person)
olkoo veittänyt (perfect singular third-person)
elköö olko veittänt (negative perfect singular third-person)
elköö olko veittänyt (negative perfect singular third-person)
veittäkää (plural present second-person)
elkää veittäkö (negative plural present second-person)
olkaa veittäneet (perfect plural second-person)
elkää olko veittäneet (negative perfect plural second-person)
veittäkööt (plural present third-person)
elkööt veittäkö (negative plural present third-person)
elköö veitettäkö (negative plural present third-person)
olkoot veittäneet (perfect plural third-person)
elkööt olko veittäneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko veitetty (negative perfect plural third-person)
veitettäkköö (impersonal present)
elköö veitettäkö (impersonal negative present)
olkoo veitetty (impersonal perfect)
elköö olko veitetty (impersonal negative perfect)
veittänen (first-person present singular)
en veittäne (first-person negative present singular)
veittänet (present second-person singular)
et veittäne (negative present second-person singular)
veittänöö (present singular third-person)
ei veittäne (negative present singular third-person)
veittänemmä (first-person plural present)
emmä veittäne (first-person negative plural present)
veittänettä (plural present second-person)
että veittäne (negative plural present second-person)
veittänööt (plural present third-person)
evät veittäne (negative plural present third-person)
ei veitettäne (negative plural present third-person)
veitettännöö (impersonal present)
ei veitettäne (impersonal negative present)
veittää (infinitive infinitive-i)
veittävä (active participle present)
veitettävä (participle passive present)
veittäjees (inessive infinitive infinitive-ii)
veittänt (active participle past)
veittänyt (active participle past)
veitetty (participle passive past)
veittäen (infinitive infinitive-ii instructive)
veittämää (illative infinitive infinitive-iii)
veittämääs (inessive infinitive infinitive-iii)
veittämäst (elative infinitive infinitive-iii)
veittämätä (abessive infinitive infinitive-iii)
veittämiin (infinitive infinitive-iv nominative)
veittämistä (infinitive infinitive-iv partitive)
veittämist (infinitive infinitive-iv partitive)

[ˈʋe̞i̯tːæː]

Iskljucenijan kera laatiit sanat, kummat ollaa veitetty toisist sannoist (tekosannoist) ja näyttäät tekijää tali tekövää.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 16:

An exception is also composed by the words, which are derived from other words (verbs) and denote an agent or object.


krandošši

krandošši (nominative singular)
krandoššit (nominative plural)
krandoššin (genitive singular)
krandoššiin (genitive plural)
krandoššiloin (genitive plural)
krandoššia (partitive singular)
krandoššija (partitive plural)
krandoššiloja (partitive plural)
krandoššii (illative singular)
krandoššii (illative plural)
krandoššiloihe (illative plural)
krandoššiis (inessive singular)
krandoššiis (inessive plural)
krandoššilois (inessive plural)
krandoššist (elative singular)
krandoššiist (elative plural)
krandoššiloist (elative plural)
krandoššille (allative singular)
krandoššiille (allative plural)
krandoššiloille (allative plural)
krandoššiil (adessive singular)
krandoššiil (adessive plural)
krandoššiloil (adessive plural)
krandoššilt (ablative singular)
krandoššiilt (ablative plural)
krandoššiloilt (ablative plural)
krandoššiks (singular translative)
krandoššiiks (plural translative)
krandoššiloiks (plural translative)
krandoššinna (essive singular)
krandoššiin (essive singular)
krandoššiinna (essive plural)
krandoššiloinna (essive plural)
krandoššiin (essive plural)
krandoššiloin (essive plural)
krandoššint (exessive singular)
krandoššiint (exessive plural)
krandoššiloint (exessive plural)

[ˈkrɑndŏ̞ʃʲː]

Borrowed from Russian карандаш (karandaš).

Ilman kirjaa, ilman rahhaa, ilman oșibkaa, ilman krandoșșia.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 25:

Without a book, without money, without mistake, without a pencil.


äänikeeli

äänikeeli (nominative singular)
äänikeelet (nominative plural)
äänikeelen (genitive singular)
äänikeeliin (genitive plural)
äänikeelilöin (genitive plural)
äänikeeltä (partitive singular)
äänikeelt (partitive singular)
äänikeeliä (partitive plural)
äänikeelilöjä (partitive plural)
äänikeelee (illative singular)
äänikeelii (illative plural)
äänikeelilöihe (illative plural)
äänikeelees (inessive singular)
äänikeeliis (inessive plural)
äänikeelilöis (inessive plural)
äänikeelest (elative singular)
äänikeelist (elative plural)
äänikeelilöist (elative plural)
äänikeelelle (allative singular)
äänikeelille (allative plural)
äänikeelilöille (allative plural)
äänikeeleel (adessive singular)
äänikeeliil (adessive plural)
äänikeelilöil (adessive plural)
äänikeelelt (ablative singular)
äänikeelilt (ablative plural)
äänikeelilöilt (ablative plural)
äänikeeleks (singular translative)
äänikeeliks (plural translative)
äänikeelilöiks (plural translative)
äänikeelennä (essive singular)
äänikeeleen (essive singular)
äänikeelinnä (essive plural)
äänikeelilöinnä (essive plural)
äänikeeliin (essive plural)
äänikeelilöin (essive plural)
äänikeelent (exessive singular)
äänikeelint (exessive plural)
äänikeelilöint (exessive plural)

[ˈæːnĭˌkeːlʲ]

From ääni (“sound”) + keeli (“language”).

Keelen ääniks saotaa samoi prostoimpia äänikeelen ossia, kumpia tavallisest ennää ei saa jakkaa eri osiks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

A language's sounds is what the most simple parts of a spoken language is called, which usually cannot be further divided into different parts.


latinalain

latinalain (nominative singular)
latinalaiset (nominative plural)
latinalaisen (genitive singular)
latinalaisiin (genitive plural)
latinalaista (partitive singular)
latinalaist (partitive singular)
latinalaisia (partitive plural)
latinalaisee (illative singular)
latinalaisii (illative plural)
latinalaisees (inessive singular)
latinalaisiis (inessive plural)
latinalaisest (elative singular)
latinalaisist (elative plural)
latinalaiselle (allative singular)
latinalaisille (allative plural)
latinalaiseel (adessive singular)
latinalaisiil (adessive plural)
latinalaiselt (ablative singular)
latinalaisilt (ablative plural)
latinalaiseks (singular translative)
latinalaisiks (plural translative)
latinalaisenna (essive singular)
latinalaiseen (essive singular)
latinalaisinna (essive plural)
latinalaisiin (essive plural)
latinalaisent (exessive singular)
latinalaisint (exessive plural)

[ˈɫɑtʲinɑˌɫɑi̯n]

[ˈɫɑtˑiːnɑˌɫɑi̯n]

From latina (“Latin”) + -lain. Calque of Finnish latinalainen.

Venäläisiil ollaa omat bukvat, Läns-Europan kansat kirjuttaat n. s. latinalaisiil bukvoil, kummat ollaa otettu i iƶoran keelee, vaik eri bukvoja, kumpia latinalaisees alfavitas ei oo, ono lisätty.

Russians have their own letters, Western Europe's peoples write using the so-called Latin letters, which are taken into the Ingrian language as well, although various letters, which aren't in the Latin alphabet, have been added.

Latin (of or pertaining to the Latin script)


pehmitös

pehmitös (nominative singular)
pehmitökset (nominative plural)
pehmitöksen (genitive singular)
pehmitöksiin (genitive plural)
pehmitöstä (partitive singular)
pehmitöst (partitive singular)
pehmitöksiä (partitive plural)
pehmitöksee (illative singular)
pehmitöksii (illative plural)
pehmitöksees (inessive singular)
pehmitöksiis (inessive plural)
pehmitöksest (elative singular)
pehmitöksist (elative plural)
pehmitökselle (allative singular)
pehmitöksille (allative plural)
pehmitökseel (adessive singular)
pehmitöksiil (adessive plural)
pehmitökselt (ablative singular)
pehmitöksilt (ablative plural)
pehmitökseks (singular translative)
pehmitöksiks (plural translative)
pehmitöksennä (essive singular)
pehmitökseen (essive singular)
pehmitöksinnä (essive plural)
pehmitöksiin (essive plural)
pehmitöksent (exessive singular)
pehmitöksint (exessive plural)

From pehmittää (“to soften”) + -ös. Akin to Finnish pehmitys.


pehmitösmerkki

pehmitösmerkki (nominative singular)
pehmitösmerkit (nominative plural)
pehmitösmerkin (genitive singular)
pehmitösmerkkiin (genitive plural)
pehmitösmerkkilöin (genitive plural)
pehmitösmerkkiä (partitive singular)
pehmitösmerkkijä (partitive plural)
pehmitösmerkkilöjä (partitive plural)
pehmitösmerkkii (illative singular)
pehmitösmerkkii (illative plural)
pehmitösmerkkilöihe (illative plural)
pehmitösmerkiis (inessive singular)
pehmitösmerkkiis (inessive plural)
pehmitösmerkkilöis (inessive plural)
pehmitösmerkist (elative singular)
pehmitösmerkkiist (elative plural)
pehmitösmerkkilöist (elative plural)
pehmitösmerkille (allative singular)
pehmitösmerkkiille (allative plural)
pehmitösmerkkilöille (allative plural)
pehmitösmerkiil (adessive singular)
pehmitösmerkkiil (adessive plural)
pehmitösmerkkilöil (adessive plural)
pehmitösmerkilt (ablative singular)
pehmitösmerkkiilt (ablative plural)
pehmitösmerkkilöilt (ablative plural)
pehmitösmerkiks (singular translative)
pehmitösmerkkiiks (plural translative)
pehmitösmerkkilöiks (plural translative)
pehmitösmerkkinnä (essive singular)
pehmitösmerkkiin (essive singular)
pehmitösmerkkiinnä (essive plural)
pehmitösmerkkilöinnä (essive plural)
pehmitösmerkkiin (essive plural)
pehmitösmerkkilöin (essive plural)
pehmitösmerkkint (exessive singular)
pehmitösmerkkiint (exessive plural)
pehmitösmerkkilöint (exessive plural)

From pehmitös (“palatalisation”) + merkki (“mark”).

compound

j ono i pehmitösmerkkinnä ennen vokalaa, keskeel sannaa, niku nimis: Valja, Manja, Kolja, Katja j.n.e.

j is also a palatalisation mark before a vowel, in the middle of a word, like in the names: Valja, Manja, Kolja, Katja etc.


poolipitkä

poolipitkä (nominative singular)
poolipität (nominative plural)
poolipitän (genitive singular)
poolipitkiin (genitive plural)
poolipitkää (partitive singular)
poolipitkiä (partitive plural)
poolipitkää (illative singular)
poolipitkii (illative plural)
poolipitäs (inessive singular)
poolipitis (inessive plural)
poolipitäst (elative singular)
poolipitist (elative plural)
poolipitälle (allative singular)
poolipitille (allative plural)
poolipitäl (adessive singular)
poolipitil (adessive plural)
poolipitält (ablative singular)
poolipitilt (ablative plural)
poolipitäks (singular translative)
poolipitiks (plural translative)
poolipitkännä (essive singular)
poolipitkään (essive singular)
poolipitkinnä (essive plural)
poolipitkiin (essive plural)
poolipitkänt (exessive singular)
poolipitkint (exessive plural)

From pooli- (“half-”) + pitkä (“long”). Akin to Finnish puolipitkä.

Eri tapahuksiis lyhyt vokala voip muuttua pitemmäks, voip laatia poolipitän vokalan.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 9:

In various situations a short vowel can turn into long ones, it can create a half-long vowel.


voimakkuussteeppeni

[ˈʋo̞i̯məkːuːs̠ˌs̠teːpːe̞nʲ]

[ˈʋo̞i̯mɑkːuːʃˌʃte̝ːpːe̞ni]

From voimakkuus (“strength”) + steeppeni (“grade”).

Konsonantoil (soglasnoil) kera ono kaks pittuus- tali voimakkuussteeppeniä.

Konsonantas (consonants) also have two length- or strength categories.


kvantitetta

kvantitetta (nominative singular)
kvantitetat (nominative plural)
kvantitetan (genitive singular)
kvantitettoin (genitive plural)
kvantitettaa (partitive singular)
kvantitettoja (partitive plural)
kvantitettaa (illative singular)
kvantitettoi (illative plural)
kvantitetas (inessive singular)
kvantitetois (inessive plural)
kvantitetast (elative singular)
kvantitetoist (elative plural)
kvantitetalle (allative singular)
kvantitetoille (allative plural)
kvantitetal (adessive singular)
kvantitetoil (adessive plural)
kvantitetalt (ablative singular)
kvantitetoilt (ablative plural)
kvantitetaks (singular translative)
kvantitetoiks (plural translative)
kvantitettanna (essive singular)
kvantitettaan (essive singular)
kvantitettoinna (essive plural)
kvantitettoin (essive plural)
kvantitettant (exessive singular)
kvantitettoint (exessive plural)

[ˈkʋɑntʲĭˌte̞tː]

[ˈkʋɑnd̥iˌd̥e̞tːɑ]

Ultimately from Latin quantitas (“amount”).

Sitä aikaa, mikä männöö äänen sanomista vart, kutsutaa kvantitetaks.

This time, that goes by for the pronunciation of a sound, is called length.


kvantitettasteeppeni

[ˈkʋɑntʲĭˌte̞tːəˌs̠teːpːe̞nʲ]

[ˈkʋɑnd̥iˌd̥e̞tːɑˌʃte̝ːpːe̞ni]

From kvantitetta (“length”) + steeppeni (“grade”).

Sammaa ääntä voip sannoa lyhyemmält ja voip sannoa i pitemmält, toiseel viisii - eri ääniil voip olla erilaajaiset pittuuet - tali kvantitettasteepennit ^([sic]).

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 10:

The same sounds can be called shorter and can be called longer, in other words - various sounds could have different lengths - or length categories.


poolivahva

poolivahva (nominative singular)
poolivahvat (nominative plural)
poolivahvan (genitive singular)
poolivahvoin (genitive plural)
poolivahvaa (partitive singular)
poolivahvoja (partitive plural)
poolivahvaa (illative singular)
poolivahvoi (illative plural)
poolivahvaas (inessive singular)
poolivahvois (inessive plural)
poolivahvast (elative singular)
poolivahvoist (elative plural)
poolivahvalle (allative singular)
poolivahvoille (allative plural)
poolivahvaal (adessive singular)
poolivahvoil (adessive plural)
poolivahvalt (ablative singular)
poolivahvoilt (ablative plural)
poolivahvaks (singular translative)
poolivahvoiks (plural translative)
poolivahvanna (essive singular)
poolivahvaan (essive singular)
poolivahvoinna (essive plural)
poolivahvoin (essive plural)
poolivahvant (exessive singular)
poolivahvoint (exessive plural)

/ˈpoːliˌʋɑhʋɑ/

[ˈpoːlʲĭˌʋɑhʋ]

/ˈpoːliˌʋɑhʋɑ/

[ˈpo̝ːliˌʋɑhʋɑ]

From pooli- (“half-”) + vahva (“strong”).

Paino voip ollaa vahva, poolivahva, ja slaaboi, siis sitä voip sannoa i painottomaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 11:

Stress can be primary, secondary, and tertiary, thus this can also be called unstressed.


moniääniin

moniääniin (nominative singular)
moniääniset (nominative plural)
moniäänisen (genitive singular)
moniäänisiin (genitive plural)
moniäänistä (partitive singular)
moniäänist (partitive singular)
moniäänisiä (partitive plural)
moniäänisee (illative singular)
moniäänisii (illative plural)
moniäänises (inessive singular)
moniäänisis (inessive plural)
moniäänisest (elative singular)
moniäänisist (elative plural)
moniääniselle (allative singular)
moniäänisille (allative plural)
moniäänisel (adessive singular)
moniäänisil (adessive plural)
moniääniselt (ablative singular)
moniäänisilt (ablative plural)
moniääniseks (singular translative)
moniäänisiks (plural translative)
moniäänisennä (essive singular)
moniääniseen (essive singular)
moniäänisinnä (essive plural)
moniäänisiin (essive plural)
moniäänisent (exessive singular)
moniäänisint (exessive plural)

From moni- (“poly-”) + ääni (“sound”) + -in.

Joka moniäänisees slogas yks ääni ono toisia painokkaamp (kovemp) tali voimakkaamp.

In every multisonous syllable one sound is heavier (stronger) than others, or stronger.

(phonology) multisonous (containing more than one sound)


slaaboi

slaaboimp (comparative)
slaaboi (nominative singular)
slaaboit (nominative plural)
slaaboin (genitive singular)
slaaboin (genitive plural)
slaaboita (partitive singular)
slaaboita (partitive plural)
slaaboihe (illative singular)
slaaboihe (illative plural)
slaabois (inessive singular)
slaabois (inessive plural)
slaaboist (elative singular)
slaaboist (elative plural)
slaaboille (allative singular)
slaaboille (allative plural)
slaaboil (adessive singular)
slaaboil (adessive plural)
slaaboilt (ablative singular)
slaaboilt (ablative plural)
slaaboiks (singular translative)
slaaboiks (plural translative)
slaaboinna (essive singular)
slaaboin (essive singular)
slaaboinna (essive plural)
slaaboin (essive plural)
slaaboint (exessive singular)
slaaboint (exessive plural)

[ˈs̠ɫɑːbŏ̞̥]

[ˈʃɫɑːpo̞i̯]

slaaboi steeppeni

nt sihalle tuli slaaboihe steeppenii nn.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 20:

In the place of nt, nn appears in the weak grade.

slaaboi paino


painotoin

painotoin (nominative singular)
painottomat (nominative plural)
painottoman (genitive singular)
painottommiin (genitive plural)
painotointa (partitive singular)
painotoint (partitive singular)
painottommia (partitive plural)
painottommaa (illative singular)
painottommii (illative plural)
painottomas (inessive singular)
painottomis (inessive plural)
painottomast (elative singular)
painottomist (elative plural)
painottomalle (allative singular)
painottomille (allative plural)
painottomal (adessive singular)
painottomil (adessive plural)
painottomalt (ablative singular)
painottomilt (ablative plural)
painottomaks (singular translative)
painottomiks (plural translative)
painottomanna (essive singular)
painottommaan (essive singular)
painottominna (essive plural)
painottommiin (essive plural)
painottomant (exessive singular)
painottomint (exessive plural)

[ˈpɑi̯nŏ̞tŏ̞i̯n]

From paino (“stress”) + -toin. Akin to Finnish painoton.

Painottomia ollaa kera ykslogaiset sanat.


painuttaa

painutan (first-person present singular)
en painuta (first-person negative present singular)
oon painuttant (first-person perfect singular)
oon painuttanut (first-person perfect singular)
en oo painuttant (first-person negative perfect singular)
en oo painuttanut (first-person negative perfect singular)
painutat (present second-person singular)
et painuta (negative present second-person singular)
oot painuttant (perfect second-person singular)
oot painuttanut (perfect second-person singular)
et oo painuttant (negative perfect second-person singular)
et oo painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttaa (present singular third-person)
ei painuta (negative present singular third-person)
ono painuttant (perfect singular third-person)
ono painuttanut (perfect singular third-person)
ei oo painuttant (negative perfect singular third-person)
ei oo painuttanut (negative perfect singular third-person)
painutamma (first-person plural present)
emmä painuta (first-person negative plural present)
oomma painuttanneet (first-person perfect plural)
emmä oo painuttanneet (first-person negative perfect plural)
painutatta (plural present second-person)
että painuta (negative plural present second-person)
ootta painuttanneet (perfect plural second-person)
että oo painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttaat (plural present third-person)
painuttavat (plural present third-person)
painutettaa (plural present third-person)
evät painuta (negative plural present third-person)
ei painuteta (negative plural present third-person)
ovat painuttanneet (perfect plural third-person)
evät oo painuttanneet (negative perfect plural third-person)
ei oo painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettaa (impersonal present)
ei painuteta (impersonal negative present)
ono painutettu (impersonal perfect)
ei oo painutettu (impersonal negative perfect)
painutin (first-person imperfect singular)
en painuttant (first-person imperfect negative singular)
en painuttanut (first-person imperfect negative singular)
olin painuttant (first-person pluperfect singular)
olin painuttanut (first-person pluperfect singular)
en olt painuttant (first-person negative pluperfect singular)
en olt painuttanut (first-person negative pluperfect singular)
painutit (imperfect second-person singular)
et painuttant (imperfect negative second-person singular)
et painuttanut (imperfect negative second-person singular)
olit painuttant (pluperfect second-person singular)
olit painuttanut (pluperfect second-person singular)
et olt painuttant (negative pluperfect second-person singular)
et olt painuttanut (negative pluperfect second-person singular)
painutti (imperfect singular third-person)
ei painuttant (imperfect negative singular third-person)
ei painuttanut (imperfect negative singular third-person)
oli painuttant (pluperfect singular third-person)
oli painuttanut (pluperfect singular third-person)
ei olt painuttant (negative pluperfect singular third-person)
ei olt painuttanut (negative pluperfect singular third-person)
painutimma (first-person imperfect plural)
emmä painuttanneet (first-person imperfect negative plural)
olimma painuttanneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet painuttanneet (first-person negative pluperfect plural)
painutitta (imperfect plural second-person)
että painuttanneet (imperfect negative plural second-person)
olitta painuttanneet (pluperfect plural second-person)
että olleet painuttanneet (negative pluperfect plural second-person)
painuttiit (imperfect plural third-person)
painuttivat (imperfect plural third-person)
painutettii (imperfect plural third-person)
evät painuttanneet (imperfect negative plural third-person)
ei painutettu (imperfect negative plural third-person)
olivat painuttanneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet painuttanneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt painutettu (negative pluperfect plural third-person)
painutettii (imperfect impersonal)
ei painutettu (imperfect impersonal negative)
oli painutettu (impersonal pluperfect)
ei olt painutettu (impersonal negative pluperfect)
painuttaisin (first-person present singular)
en painuttais (first-person negative present singular)
olisin painuttant (first-person perfect singular)
olisin painuttanut (first-person perfect singular)
en olis painuttant (first-person negative perfect singular)
en olis painuttanut (first-person negative perfect singular)
painuttaisit (present second-person singular)
painuttaist (present second-person singular)
et painuttais (negative present second-person singular)
olisit painuttant (perfect second-person singular)
olisit painuttanut (perfect second-person singular)
et olis painuttant (negative perfect second-person singular)
et olis painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttais (present singular third-person)
ei painuttais (negative present singular third-person)
olis painuttant (perfect singular third-person)
olis painuttanut (perfect singular third-person)
ei olis painuttant (negative perfect singular third-person)
ei olis painuttanut (negative perfect singular third-person)
painuttaisimma (first-person plural present)
emmä painuttais (first-person negative plural present)
olisimma painuttanneet (first-person perfect plural)
emmä olis painuttanneet (first-person negative perfect plural)
painuttaisitta (plural present second-person)
että painuttais (negative plural present second-person)
olisitta painuttanneet (perfect plural second-person)
että olis painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttaisiit (plural present third-person)
painuttaisivat (plural present third-person)
painutettais (plural present third-person)
evät painuttais (negative plural present third-person)
ei painutettais (negative plural present third-person)
olisivat painuttanneet (perfect plural third-person)
evät olis painuttanneet (negative perfect plural third-person)
ei olis painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettais (impersonal present)
ei painutettais (impersonal negative present)
olis painutettu (impersonal perfect)
ei olis painutettu (impersonal negative perfect)
painuta (present second-person singular)
elä painuta (negative present second-person singular)
oo painuttant (perfect second-person singular)
oo painuttanut (perfect second-person singular)
elä oo painuttant (negative perfect second-person singular)
elä oo painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttakkoo (present singular third-person)
elköö painuttako (negative present singular third-person)
olkoo painuttant (perfect singular third-person)
olkoo painuttanut (perfect singular third-person)
elköö olko painuttant (negative perfect singular third-person)
elköö olko painuttanut (negative perfect singular third-person)
painuttakkaa (plural present second-person)
elkää painuttako (negative plural present second-person)
olkaa painuttanneet (perfect plural second-person)
elkää olko painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttakkoot (plural present third-person)
elkööt painuttako (negative plural present third-person)
elköö painutettako (negative plural present third-person)
olkoot painuttanneet (perfect plural third-person)
elkööt olko painuttanneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettakoo (impersonal present)
elköö painutettako (impersonal negative present)
olkoo painutettu (impersonal perfect)
elköö olko painutettu (impersonal negative perfect)
painuttanen (first-person present singular)
en painuttane (first-person negative present singular)
painuttanet (present second-person singular)
et painuttane (negative present second-person singular)
painuttannoo (present singular third-person)
ei painuttane (negative present singular third-person)
painuttanemma (first-person plural present)
emmä painuttane (first-person negative plural present)
painuttanetta (plural present second-person)
että painuttane (negative plural present second-person)
painuttannoot (plural present third-person)
evät painuttane (negative plural present third-person)
ei painutettane (negative plural present third-person)
painutettanoo (impersonal present)
ei painutettane (impersonal negative present)
painuttaa (infinitive infinitive-i)
painuttava (active participle present)
painutettava (participle passive present)
painuttaes (inessive infinitive infinitive-ii)
painuttant (active participle past)
painuttanut (active participle past)
painutettu (participle passive past)
painuttaen (infinitive infinitive-ii instructive)
painuttammaa (illative infinitive infinitive-iii)
painuttamas (inessive infinitive infinitive-iii)
painuttamast (elative infinitive infinitive-iii)
painuttamata (abessive infinitive infinitive-iii)
painuttamiin (infinitive infinitive-iv nominative)
painuttamista (infinitive infinitive-iv partitive)
painuttamist (infinitive infinitive-iv partitive)

[ˈpɑi̯nətːɑ]


lapsenlaulu

lapsenlaulu (nominative singular)
lapsenlaulut (nominative plural)
lapsenlaulun (genitive singular)
lapsenlauluin (genitive plural)
lapsenlaululoin (genitive plural)
lapsenlaulua (partitive singular)
lapsenlauluja (partitive plural)
lapsenlaululoja (partitive plural)
lapsenlauluu (illative singular)
lapsenlaului (illative plural)
lapsenlaululoihe (illative plural)
lapsenlauluus (inessive singular)
lapsenlauluis (inessive plural)
lapsenlaululois (inessive plural)
lapsenlaulust (elative singular)
lapsenlauluist (elative plural)
lapsenlaululoist (elative plural)
lapsenlaululle (allative singular)
lapsenlauluille (allative plural)
lapsenlaululoille (allative plural)
lapsenlauluul (adessive singular)
lapsenlauluil (adessive plural)
lapsenlaululoil (adessive plural)
lapsenlaulult (ablative singular)
lapsenlauluilt (ablative plural)
lapsenlaululoilt (ablative plural)
lapsenlauluks (singular translative)
lapsenlauluiks (plural translative)
lapsenlaululoiks (plural translative)
lapsenlaulunna (essive singular)
lapsenlauluun (essive singular)
lapsenlauluinna (essive plural)
lapsenlaululoinna (essive plural)
lapsenlauluin (essive plural)
lapsenlaululoin (essive plural)
lapsenlaulunt (exessive singular)
lapsenlauluint (exessive plural)
lapsenlaululoint (exessive plural)

[ˈɫɑps̠ənˌɫɑu̯ɫŭ̥]

[ˈɫɑpʃe̞nˌɫɑu̯ɫu]

From lapsen (“of a child”) + laulu (“song”).


Bibliä

Bibliä (nominative singular)
Bibliät (nominative plural)
Bibliän (genitive singular)
Bibliöin (genitive plural)
Bibliää (partitive singular)
Bibliöjä (partitive plural)
Bibliää (illative singular)
Bibliöihe (illative plural)
Bibliääs (inessive singular)
Bibliöis (inessive plural)
Bibliäst (elative singular)
Bibliöist (elative plural)
Bibliälle (allative singular)
Bibliöille (allative plural)
Bibliääl (adessive singular)
Bibliöil (adessive plural)
Bibliält (ablative singular)
Bibliöilt (ablative plural)
Bibliäks (singular translative)
Bibliöiks (plural translative)
Bibliännä (essive singular)
Bibliään (essive singular)
Bibliöinnä (essive plural)
Bibliöin (essive plural)
Bibliänt (exessive singular)
Bibliöint (exessive plural)


slogatoin

slogatoin (nominative singular)
slogattomat (nominative plural)
slogattoman (genitive singular)
slogattommiin (genitive plural)
slogatointa (partitive singular)
slogatoint (partitive singular)
slogattommia (partitive plural)
slogattommaa (illative singular)
slogattommii (illative plural)
slogattomas (inessive singular)
slogattomis (inessive plural)
slogattomast (elative singular)
slogattomist (elative plural)
slogattomalle (allative singular)
slogattomille (allative plural)
slogattomal (adessive singular)
slogattomil (adessive plural)
slogattomalt (ablative singular)
slogattomilt (ablative plural)
slogattomaks (singular translative)
slogattomiks (plural translative)
slogattomanna (essive singular)
slogattommaan (essive singular)
slogattominna (essive plural)
slogattommiin (essive plural)
slogattomant (exessive singular)
slogattomint (exessive plural)

[ˈs̠ɫo̞ɡɑtŏ̞i̯n]

[ˈʃɫo̞ɡ̊ɑd̥o̞i̯n]

Toin vokala ono slogatoin, sentää ku se slogas puuttuu vaa glavnoin vokalanka.

The second vowel is non-syllabic, because it only appears in a syllable with a main vowel.


šrifta

šrifta (nominative singular)
šriftat (nominative plural)
šriftan (genitive singular)
šriftoin (genitive plural)
šriftaa (partitive singular)
šriftoja (partitive plural)
šriftaa (illative singular)
šriftoi (illative plural)
šriftaas (inessive singular)
šriftois (inessive plural)
šriftast (elative singular)
šriftoist (elative plural)
šriftalle (allative singular)
šriftoille (allative plural)
šriftaal (adessive singular)
šriftoil (adessive plural)
šriftalt (ablative singular)
šriftoilt (ablative plural)
šriftaks (singular translative)
šriftoiks (plural translative)
šriftanna (essive singular)
šriftaan (essive singular)
šriftoinna (essive plural)
šriftoin (essive plural)
šriftant (exessive singular)
šriftoint (exessive plural)

Paksuul șriftaal painetut format, niku jo oli saottu, ollaa otettu kirjakeelen formaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 14:

The forms printed in the bold print, like was already said, have been taken into the forms of the written language.


stolbikka

stolbikka (nominative singular)
stolbikat (nominative plural)
stolbikan (genitive singular)
stolbikkiin (genitive plural)
stolbikkaa (partitive singular)
stolbikkia (partitive plural)
stolbikkaa (illative singular)
stolbikkii (illative plural)
stolbikaas (inessive singular)
stolbikiis (inessive plural)
stolbikast (elative singular)
stolbikist (elative plural)
stolbikalle (allative singular)
stolbikille (allative plural)
stolbikaal (adessive singular)
stolbikiil (adessive plural)
stolbikalt (ablative singular)
stolbikilt (ablative plural)
stolbikaks (singular translative)
stolbikiks (plural translative)
stolbikkanna (essive singular)
stolbikkaan (essive singular)
stolbikkinna (essive plural)
stolbikkiin (essive plural)
stolbikkant (exessive singular)
stolbikkint (exessive plural)

[ˈʃto̞ɫb̥ikːɑ]

Borrowed from Russian столбик (stolbik).

Keski-Soikkolan sanois (ensimäin stolbikka) pitän vokalan mukkaa ei voi e[r]oittaa sannoin merkitöstä, silloin ku n.s. Nenoven pooleel ja Ala-Laukaal näis eri merkitöksellisis sanois ollaa eri vokalat, kummat helpottaat kirjutetun arvaamista.

In the words of central Soikkola (first column) according to the short vowel it's not possible to distinguish between the meanings of the words, whereas on the side of the so-called Nenovi and in Ala-Laukaa in these differently meant words are different vowels, which ease the understanding of what was written.

Reknaa ensimäine stolbikka.

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 8:


pulmalaulu

pulmalaulu (nominative singular)
pulmalaulut (nominative plural)
pulmalaulun (genitive singular)
pulmalauluin (genitive plural)
pulmalaululoin (genitive plural)
pulmalaulua (partitive singular)
pulmalauluja (partitive plural)
pulmalaululoja (partitive plural)
pulmalauluu (illative singular)
pulmalaului (illative plural)
pulmalaululoihe (illative plural)
pulmalauluus (inessive singular)
pulmalauluis (inessive plural)
pulmalaululois (inessive plural)
pulmalaulust (elative singular)
pulmalauluist (elative plural)
pulmalaululoist (elative plural)
pulmalaululle (allative singular)
pulmalauluille (allative plural)
pulmalaululoille (allative plural)
pulmalauluul (adessive singular)
pulmalauluil (adessive plural)
pulmalaululoil (adessive plural)
pulmalaulult (ablative singular)
pulmalauluilt (ablative plural)
pulmalaululoilt (ablative plural)
pulmalauluks (singular translative)
pulmalauluiks (plural translative)
pulmalaululoiks (plural translative)
pulmalaulunna (essive singular)
pulmalauluun (essive singular)
pulmalauluinna (essive plural)
pulmalaululoinna (essive plural)
pulmalauluin (essive plural)
pulmalaululoin (essive plural)
pulmalaulunt (exessive singular)
pulmalauluint (exessive plural)
pulmalaululoint (exessive plural)

[ˈpuɫməˌɫɑu̯ɫŭ̥]

[ˈpuɫmɑˌɫɑu̯ɫu]

From pulma (“wedding”) + laulu (“song”).


tekövä

[ˈte̞kˑø̝ːʋæ]


basnja

basnja (nominative singular)
basnjat (nominative plural)
basnjan (genitive singular)
basnjoin (genitive plural)
basnjaa (partitive singular)
basnjoja (partitive plural)
basnjaa (illative singular)
basnjoi (illative plural)
basnjaas (inessive singular)
basnjois (inessive plural)
basnjast (elative singular)
basnjoist (elative plural)
basnjalle (allative singular)
basnjoille (allative plural)
basnjaal (adessive singular)
basnjoil (adessive plural)
basnjalt (ablative singular)
basnjoilt (ablative plural)
basnjaks (singular translative)
basnjoiks (plural translative)
basnjanna (essive singular)
basnjaan (essive singular)
basnjoinna (essive plural)
basnjoin (essive plural)
basnjant (exessive singular)
basnjoint (exessive plural)

Speili ja marakatti (Basnja)

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 25:


ätinnimi

ätinnimi (nominative singular)
ätinnimet (nominative plural)
ätinnimen (genitive singular)
ätinnimmiin (genitive plural)
ätinnimilöin (genitive plural)
ätinnimmiä (partitive singular)
ätinnimijä (partitive plural)
ätinnimilöjä (partitive plural)
ätinnimmee (illative singular)
ätinnimmii (illative plural)
ätinnimilöihe (illative plural)
ätinnimes (inessive singular)
ätinnimis (inessive plural)
ätinnimilöis (inessive plural)
ätinnimest (elative singular)
ätinnimist (elative plural)
ätinnimilöist (elative plural)
ätinnimelle (allative singular)
ätinnimille (allative plural)
ätinnimilöille (allative plural)
ätinnimel (adessive singular)
ätinnimil (adessive plural)
ätinnimilöil (adessive plural)
ätinnimelt (ablative singular)
ätinnimilt (ablative plural)
ätinnimilöilt (ablative plural)
ätinnimeks (singular translative)
ätinnimiks (plural translative)
ätinnimilöiks (plural translative)
ätinnimennä (essive singular)
ätinnimmeen (essive singular)
ätinniminnä (essive plural)
ätinnimilöinnä (essive plural)
ätinnimmiin (essive plural)
ätinnimilöin (essive plural)
ätinniment (exessive singular)
ätinnimint (exessive plural)
ätinnimilöint (exessive plural)

From ätin (“of the father”) + nimi (“name”).


bibliotekka

bibliotekka (nominative singular)
bibliotekat (nominative plural)
bibliotekan (genitive singular)
bibliotekkoin (genitive plural)
bibliotekkaa (partitive singular)
bibliotekkoja (partitive plural)
bibliotekkaa (illative singular)
bibliotekkoihe (illative plural)
bibliotekaas (inessive singular)
bibliotekois (inessive plural)
bibliotekast (elative singular)
bibliotekoist (elative plural)
bibliotekalle (allative singular)
bibliotekoille (allative plural)
bibliotekaal (adessive singular)
bibliotekoil (adessive plural)
bibliotekalt (ablative singular)
bibliotekoilt (ablative plural)
bibliotekaks (singular translative)
bibliotekoiks (plural translative)
bibliotekkanna (essive singular)
bibliotekkaan (essive singular)
bibliotekkoinna (essive plural)
bibliotekkoin (essive plural)
bibliotekkant (exessive singular)
bibliotekkoint (exessive plural)

Borrowed from Russian библиотека (biblioteka).

Miä kysyin bibliotekast Tolstoin „Sottaa ja rauhaa”.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 68:

I requested Tolstoi's „War and peace” at the library.

Nyt ono paljo radioita, kinoja, teatroja, kluubija, bibliotekkoja.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 36:

Now, there are a lot of radios, movies, theatres, clubs, libraries.

Yks osa lapsija istuis pehmiäis kreslois i ei tahtont männä täst pois, no peräst kaik veetii kinnoa, radiota, tipograafiaa, stolovoita, bibliotekkaa katsomaa.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 361:

One group of the children sat in the soft armchairs and didn't want to go away, but afterward all started to look at the movies, the radio, the printshop, the canteen, the library.


pohjasteeppeni

pohjasteeppeni (nominative singular)
pohjasteeppenit (nominative plural)
pohjasteeppenin (genitive singular)
pohjasteeppeniin (genitive plural)
pohjasteeppeniloin (genitive plural)
pohjasteeppenia (partitive singular)
pohjasteeppenija (partitive plural)
pohjasteeppeniloja (partitive plural)
pohjasteeppenii (illative singular)
pohjasteeppenii (illative plural)
pohjasteeppeniloihe (illative plural)
pohjasteeppeniis (inessive singular)
pohjasteeppeniis (inessive plural)
pohjasteeppenilois (inessive plural)
pohjasteeppenist (elative singular)
pohjasteeppeniist (elative plural)
pohjasteeppeniloist (elative plural)
pohjasteeppenille (allative singular)
pohjasteeppeniille (allative plural)
pohjasteeppeniloille (allative plural)
pohjasteeppeniil (adessive singular)
pohjasteeppeniil (adessive plural)
pohjasteeppeniloil (adessive plural)
pohjasteeppenilt (ablative singular)
pohjasteeppeniilt (ablative plural)
pohjasteeppeniloilt (ablative plural)
pohjasteeppeniks (singular translative)
pohjasteeppeniiks (plural translative)
pohjasteeppeniloiks (plural translative)
pohjasteeppeninna (essive singular)
pohjasteeppeniin (essive singular)
pohjasteeppeniinna (essive plural)
pohjasteeppeniloinna (essive plural)
pohjasteeppeniin (essive plural)
pohjasteeppeniloin (essive plural)
pohjasteeppenint (exessive singular)
pohjasteeppeniint (exessive plural)
pohjasteeppeniloint (exessive plural)

From pohja (“bottom”) + steeppeni (“degree”).

Laajasana, kumpa ei näytä rinnoitusta, ono pohjasteeppeniis, positivas.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva:

An adjective that doesn't show comparison, is in its base form, the positive.


rinnoitussteeppeni

rinnoitussteeppeni (nominative singular)
rinnoitussteeppenit (nominative plural)
rinnoitussteeppenin (genitive singular)
rinnoitussteeppeniin (genitive plural)
rinnoitussteeppenilöin (genitive plural)
rinnoitussteeppeniä (partitive singular)
rinnoitussteeppenijä (partitive plural)
rinnoitussteeppenilöjä (partitive plural)
rinnoitussteeppenii (illative singular)
rinnoitussteeppenii (illative plural)
rinnoitussteeppenilöihe (illative plural)
rinnoitussteeppeniis (inessive singular)
rinnoitussteeppeniis (inessive plural)
rinnoitussteeppenilöis (inessive plural)
rinnoitussteeppenist (elative singular)
rinnoitussteeppeniist (elative plural)
rinnoitussteeppenilöist (elative plural)
rinnoitussteeppenille (allative singular)
rinnoitussteeppeniille (allative plural)
rinnoitussteeppenilöille (allative plural)
rinnoitussteeppeniil (adessive singular)
rinnoitussteeppeniil (adessive plural)
rinnoitussteeppenilöil (adessive plural)
rinnoitussteeppenilt (ablative singular)
rinnoitussteeppeniilt (ablative plural)
rinnoitussteeppenilöilt (ablative plural)
rinnoitussteeppeniks (singular translative)
rinnoitussteeppeniiks (plural translative)
rinnoitussteeppenilöiks (plural translative)
rinnoitussteeppeninnä (essive singular)
rinnoitussteeppeniin (essive singular)
rinnoitussteeppeniinnä (essive plural)
rinnoitussteeppenilöinnä (essive plural)
rinnoitussteeppeniin (essive plural)
rinnoitussteeppenilöin (essive plural)
rinnoitussteeppenint (exessive singular)
rinnoitussteeppeniint (exessive plural)
rinnoitussteeppenilöint (exessive plural)

From rinnoitus (“comparison”) + steeppeni (“grade”).

Ja laajasanoil tämän svoistvan eri steeppenin näyttämistä vart ono omat format n. s. rinnoitussteepenit.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 88:

And adjectives have their own forms, so-called degrees of comparison, for denoting the different degrees of this property.

degree of comparison
degree of comparison

Sitä formaa, kumpa näyttää svoistvan, kacestvan suurempaa määrää, kons predmettaa rinnoitettaa toisen predmetan kera ja kons tulloo näkyvii senen predmetan svoistvan suuremp määrä — sitä formaa saotaa rinnoitussteepeniks tali komparativaks.

The form that denotes a property, a bigger amount of a quality, when the object is compared with another object and when it comes to denote that object's property's larger degree - that form is called the comparative degree or comparative.


Iiliä

Iiliä (nominative singular)
Iiliät (nominative plural)
Iiliän (genitive singular)
Iiliöin (genitive plural)
Iiliää (partitive singular)
Iiliöjä (partitive plural)
Iiliää (illative singular)
Iiliöihe (illative plural)
Iiliääs (inessive singular)
Iiliöis (inessive plural)
Iiliäst (elative singular)
Iiliöist (elative plural)
Iiliälle (allative singular)
Iiliöille (allative plural)
Iiliääl (adessive singular)
Iiliöil (adessive plural)
Iiliält (ablative singular)
Iiliöilt (ablative plural)
Iiliäks (singular translative)
Iiliöiks (plural translative)
Iiliännä (essive singular)
Iiliään (essive singular)
Iiliöinnä (essive plural)
Iiliöin (essive plural)
Iiliänt (exessive singular)
Iiliöint (exessive plural)

Ultimately from Ancient Greek Ἠλίας (Ēlías).


itkuvers

itkuvers (nominative singular)
itkuverret (nominative plural)
itkuverren (genitive singular)
itkuversiin (genitive plural)
itkuversiloin (genitive plural)
itkuvertta (partitive singular)
itkuversia (partitive plural)
itkuversiloja (partitive plural)
itkuvertee (illative singular)
itkuversii (illative plural)
itkuversiloihe (illative plural)
itkuverrees (inessive singular)
itkuversiis (inessive plural)
itkuversilois (inessive plural)
itkuverrest (elative singular)
itkuversist (elative plural)
itkuversiloist (elative plural)
itkuverrelle (allative singular)
itkuversille (allative plural)
itkuversiloille (allative plural)
itkuverreel (adessive singular)
itkuversiil (adessive plural)
itkuversiloil (adessive plural)
itkuverrelt (ablative singular)
itkuversilt (ablative plural)
itkuversiloilt (ablative plural)
itkuverreks (singular translative)
itkuversiks (plural translative)
itkuversiloiks (plural translative)
itkuverteenna (essive singular)
itkuverteen (essive singular)
itkuversiinna (essive plural)
itkuversiloinna (essive plural)
itkuversiin (essive plural)
itkuversiloin (essive plural)
itkuvertent (exessive singular)
itkuversint (exessive plural)
itkuversiloint (exessive plural)

From itku (“cry”) + vers (“poem”). Akin to Finnish itkuvirsi.

A traditional type of folk poem used in specific contexts like weddings and funerals; lament


lähtiisvers

lähtiisvers (nominative singular)
lähtiisverret (nominative plural)
lähtiisverren (genitive singular)
lähtiisversiin (genitive plural)
lähtiisversilöin (genitive plural)
lähtiisverttä (partitive singular)
lähtiisversiä (partitive plural)
lähtiisversilöjä (partitive plural)
lähtiisvertee (illative singular)
lähtiisversii (illative plural)
lähtiisversilöihe (illative plural)
lähtiisverrees (inessive singular)
lähtiisversiis (inessive plural)
lähtiisversilöis (inessive plural)
lähtiisverrest (elative singular)
lähtiisversist (elative plural)
lähtiisversilöist (elative plural)
lähtiisverrelle (allative singular)
lähtiisversille (allative plural)
lähtiisversilöille (allative plural)
lähtiisverreel (adessive singular)
lähtiisversiil (adessive plural)
lähtiisversilöil (adessive plural)
lähtiisverrelt (ablative singular)
lähtiisversilt (ablative plural)
lähtiisversilöilt (ablative plural)
lähtiisverreks (singular translative)
lähtiisversiks (plural translative)
lähtiisversilöiks (plural translative)
lähtiisverteennä (essive singular)
lähtiisverteen (essive singular)
lähtiisversiinnä (essive plural)
lähtiisversilöinnä (essive plural)
lähtiisversiin (essive plural)
lähtiisversilöin (essive plural)
lähtiisvertent (exessive singular)
lähtiisversint (exessive plural)
lähtiisversilöint (exessive plural)

[ˈlæhtiːʒˌʋe̞rʒ̥]

From lähtiä (“to leave”) + vers (“poem”).

A traditional type of folk poem sung when the bride and groom set out for the wedding.


pellovaskaaska

pellovaskaaska (nominative singular)
pellovaskaasat (nominative plural)
pellovaskaasan (genitive singular)
pellovaskaaskoin (genitive plural)
pellovaskaaskaa (partitive singular)
pellovaskaaskoja (partitive plural)
pellovaskaaskaa (illative singular)
pellovaskaaskoi (illative plural)
pellovaskaasaas (inessive singular)
pellovaskaasois (inessive plural)
pellovaskaasast (elative singular)
pellovaskaasoist (elative plural)
pellovaskaasalle (allative singular)
pellovaskaasoille (allative plural)
pellovaskaasaal (adessive singular)
pellovaskaasoil (adessive plural)
pellovaskaasalt (ablative singular)
pellovaskaasoilt (ablative plural)
pellovaskaasaks (singular translative)
pellovaskaasoiks (plural translative)
pellovaskaaskanna (essive singular)
pellovaskaaskaan (essive singular)
pellovaskaaskoinna (essive plural)
pellovaskaaskoin (essive plural)
pellovaskaaskant (exessive singular)
pellovaskaaskoint (exessive plural)

[ˈpe̞ɫːŏ̞ʋɑs̠ˌkɑːs̠k]

[ˈpe̞ɫːo̞ʋɑʃˌkɑːʃkɑ]

From pellovas (“linen”) + kaaska (“story”).

A story whose events occur in a place where linen is made.


painutossiha

painutossiha (nominative singular)
painutossihat (nominative plural)
painutossihan (genitive singular)
painutossihhoin (genitive plural)
painutossihhaa (partitive singular)
painutossihoja (partitive plural)
painutossihhaa (illative singular)
painutossihhoi (illative plural)
painutossihas (inessive singular)
painutossihois (inessive plural)
painutossihast (elative singular)
painutossihoist (elative plural)
painutossihalle (allative singular)
painutossihoille (allative plural)
painutossihal (adessive singular)
painutossihoil (adessive plural)
painutossihalt (ablative singular)
painutossihoilt (ablative plural)
painutossihaks (singular translative)
painutossihoiks (plural translative)
painutossihanna (essive singular)
painutossihhaan (essive singular)
painutossihoinna (essive plural)
painutossihhoin (essive plural)
painutossihant (exessive singular)
painutossihoint (exessive plural)

From painutos (“inflection”) + siha (“position”).

Laukaal ono yks painutossiha, kumpaa Soikkolaas ei oo.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 35:

The Lower Luga dialect has one grammatical case, which doesn't exist in the Soikkola dialect.


sananpohja

sananpohja (nominative singular)
sananpohjat (nominative plural)
sananpohjan (genitive singular)
sananpohjiin (genitive plural)
sananpohjaa (partitive singular)
sananpohjia (partitive plural)
sananpohjaa (illative singular)
sananpohjii (illative plural)
sananpohjaas (inessive singular)
sananpohjiis (inessive plural)
sananpohjast (elative singular)
sananpohjist (elative plural)
sananpohjalle (allative singular)
sananpohjille (allative plural)
sananpohjaal (adessive singular)
sananpohjiil (adessive plural)
sananpohjalt (ablative singular)
sananpohjilt (ablative plural)
sananpohjaks (singular translative)
sananpohjiks (plural translative)
sananpohjanna (essive singular)
sananpohjaan (essive singular)
sananpohjinna (essive plural)
sananpohjiin (essive plural)
sananpohjant (exessive singular)
sananpohjint (exessive plural)

[ˈʃɑnɑmˌb̥o̞hjɑ]

From sanan (“of the word”) + pohja (“bottom”).

Sanan ossaa, kumpaa ei voija jakkaa, kummast ei voija erroittaa toisia ossia, saotaa sananpohjaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 45:

The part of the word, which cannot be split, from which one cannot separate other parts, is called the stem.


kakspohjain

kakspohjain (nominative singular)
kakspohjaiset (nominative plural)
kakspohjaisen (genitive singular)
kakspohjaisiin (genitive plural)
kakspohjaista (partitive singular)
kakspohjaist (partitive singular)
kakspohjaisia (partitive plural)
kakspohjaisee (illative singular)
kakspohjaisii (illative plural)
kakspohjaisees (inessive singular)
kakspohjaisiis (inessive plural)
kakspohjaisest (elative singular)
kakspohjaisist (elative plural)
kakspohjaiselle (allative singular)
kakspohjaisille (allative plural)
kakspohjaiseel (adessive singular)
kakspohjaisiil (adessive plural)
kakspohjaiselt (ablative singular)
kakspohjaisilt (ablative plural)
kakspohjaiseks (singular translative)
kakspohjaisiks (plural translative)
kakspohjaisenna (essive singular)
kakspohjaiseen (essive singular)
kakspohjaisinna (essive plural)
kakspohjaisiin (essive plural)
kakspohjaisent (exessive singular)
kakspohjaisint (exessive plural)

From kaks (“two”) + pohja (“stem”) + -in.

Mokompaa sannaa möö kutsumma kakspohjaiseks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 46:


vokalapohja

vokalapohja (nominative singular)
vokalapohjat (nominative plural)
vokalapohjan (genitive singular)
vokalapohjiin (genitive plural)
vokalapohjaa (partitive singular)
vokalapohjia (partitive plural)
vokalapohjaa (illative singular)
vokalapohjii (illative plural)
vokalapohjaas (inessive singular)
vokalapohjiis (inessive plural)
vokalapohjast (elative singular)
vokalapohjist (elative plural)
vokalapohjalle (allative singular)
vokalapohjille (allative plural)
vokalapohjaal (adessive singular)
vokalapohjiil (adessive plural)
vokalapohjalt (ablative singular)
vokalapohjilt (ablative plural)
vokalapohjaks (singular translative)
vokalapohjiks (plural translative)
vokalapohjanna (essive singular)
vokalapohjaan (essive singular)
vokalapohjinna (essive plural)
vokalapohjiin (essive plural)
vokalapohjant (exessive singular)
vokalapohjint (exessive plural)

[ˈʋo̞kɑɫɑˌpo̞hi]

[ˈʋo̞kˑɑːɫɑˌb̥o̞hjɑ]

Yks pohja loppuu konsonanttaa, se ono konsonanttapohja, toin loppuu vokalaa, se ono vokalapohja.

One stem ends in a consonant, it is a consonant stem, the other ends in a vowel, that is a vowel stem.


konsonanttapohja

konsonanttapohja (nominative singular)
konsonanttapohjat (nominative plural)
konsonanttapohjan (genitive singular)
konsonanttapohjiin (genitive plural)
konsonanttapohjaa (partitive singular)
konsonanttapohjia (partitive plural)
konsonanttapohjaa (illative singular)
konsonanttapohjii (illative plural)
konsonanttapohjaas (inessive singular)
konsonanttapohjiis (inessive plural)
konsonanttapohjast (elative singular)
konsonanttapohjist (elative plural)
konsonanttapohjalle (allative singular)
konsonanttapohjille (allative plural)
konsonanttapohjaal (adessive singular)
konsonanttapohjiil (adessive plural)
konsonanttapohjalt (ablative singular)
konsonanttapohjilt (ablative plural)
konsonanttapohjaks (singular translative)
konsonanttapohjiks (plural translative)
konsonanttapohjanna (essive singular)
konsonanttapohjaan (essive singular)
konsonanttapohjinna (essive plural)
konsonanttapohjiin (essive plural)
konsonanttapohjant (exessive singular)
konsonanttapohjint (exessive plural)

[ˈko̞nʒ̥o̞ˌnɑntːɑˌb̥o̞hjɑ]

From konsonantta (“consonant”) + pohja (“stem”).


vaihtumissteeppeni

vaihtumissteeppeni (nominative singular)
vaihtumissteeppenit (nominative plural)
vaihtumissteeppenin (genitive singular)
vaihtumissteeppeniin (genitive plural)
vaihtumissteeppenilöin (genitive plural)
vaihtumissteeppeniä (partitive singular)
vaihtumissteeppenijä (partitive plural)
vaihtumissteeppenilöjä (partitive plural)
vaihtumissteeppenii (illative singular)
vaihtumissteeppenii (illative plural)
vaihtumissteeppenilöihe (illative plural)
vaihtumissteeppeniis (inessive singular)
vaihtumissteeppeniis (inessive plural)
vaihtumissteeppenilöis (inessive plural)
vaihtumissteeppenist (elative singular)
vaihtumissteeppeniist (elative plural)
vaihtumissteeppenilöist (elative plural)
vaihtumissteeppenille (allative singular)
vaihtumissteeppeniille (allative plural)
vaihtumissteeppenilöille (allative plural)
vaihtumissteeppeniil (adessive singular)
vaihtumissteeppeniil (adessive plural)
vaihtumissteeppenilöil (adessive plural)
vaihtumissteeppenilt (ablative singular)
vaihtumissteeppeniilt (ablative plural)
vaihtumissteeppenilöilt (ablative plural)
vaihtumissteeppeniks (singular translative)
vaihtumissteeppeniiks (plural translative)
vaihtumissteeppenilöiks (plural translative)
vaihtumissteeppeninnä (essive singular)
vaihtumissteeppeniin (essive singular)
vaihtumissteeppeniinnä (essive plural)
vaihtumissteeppenilöinnä (essive plural)
vaihtumissteeppeniin (essive plural)
vaihtumissteeppenilöin (essive plural)
vaihtumissteeppenint (exessive singular)
vaihtumissteeppeniint (exessive plural)
vaihtumissteeppenilöint (exessive plural)

From vaihtumis- (“replacement”) + steeppeni (“grade”).

Tämä vaihtumiin voip olla vaihtumissteeppenilöist rippuva ja voip tapahtua i muist syist.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 47:

This replacement may be dependent on the consonant grades and may also happen due to different reasons.


painumatoin

painumattomamp (comparative)
painumatoin (nominative singular)
painumattomat (nominative plural)
painumattoman (genitive singular)
painumattomiin (genitive plural)
painumatointa (partitive singular)
painumatoint (partitive singular)
painumattomia (partitive plural)
painumattomaa (illative singular)
painumattomii (illative plural)
painumattomaas (inessive singular)
painumattomiis (inessive plural)
painumattomast (elative singular)
painumattomist (elative plural)
painumattomalle (allative singular)
painumattomille (allative plural)
painumattomaal (adessive singular)
painumattomiil (adessive plural)
painumattomalt (ablative singular)
painumattomilt (ablative plural)
painumattomaks (singular translative)
painumattomiks (plural translative)
painumattomanna (essive singular)
painumattomaan (essive singular)
painumattominna (essive plural)
painumattomiin (essive plural)
painumattomant (exessive singular)
painumattomint (exessive plural)

Interjektsiat ollaa painumattomia sanoja, kummat näyttäät meelenlaajaa, tali kumpia pietää sanomuksen sihast.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 30:

Interjections are indeclinable words, which express a state of mind, or which are kept instead of a sentence.


liitsatoin

liitsattomamp (comparative)
liitsatoin (nominative singular)
liitsattomat (nominative plural)
liitsattoman (genitive singular)
liitsattommiin (genitive plural)
liitsatointa (partitive singular)
liitsatoint (partitive singular)
liitsattommia (partitive plural)
liitsattommaa (illative singular)
liitsattommii (illative plural)
liitsattomas (inessive singular)
liitsattomis (inessive plural)
liitsattomast (elative singular)
liitsattomist (elative plural)
liitsattomalle (allative singular)
liitsattomille (allative plural)
liitsattomal (adessive singular)
liitsattomil (adessive plural)
liitsattomalt (ablative singular)
liitsattomilt (ablative plural)
liitsattomaks (singular translative)
liitsattomiks (plural translative)
liitsattomanna (essive singular)
liitsattommaan (essive singular)
liitsattominna (essive plural)
liitsattommiin (essive plural)
liitsattomant (exessive singular)
liitsattomint (exessive plural)

[ˈlʲiːt͡s̠ətŏ̞n]

Sentää saotaa, jot mokoma tekosana ono liitsatoin ja neet sanomukset ollaa liitsattomat.

1936, V. I. Junus, N. A. Iljin, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 31:

Therefore it is said, that this kind of verb is impersonal and these sentences are impersonal.


orfografia

orfografia (nominative singular)
orfografiat (nominative plural)
orfografian (genitive singular)
orfografioin (genitive plural)
orfografiaa (partitive singular)
orfografioja (partitive plural)
orfografiaa (illative singular)
orfografioihe (illative plural)
orfografiaas (inessive singular)
orfografiois (inessive plural)
orfografiast (elative singular)
orfografioist (elative plural)
orfografialle (allative singular)
orfografioille (allative plural)
orfografiaal (adessive singular)
orfografioil (adessive plural)
orfografialt (ablative singular)
orfografioilt (ablative plural)
orfografiaks (singular translative)
orfografioiks (plural translative)
orfografianna (essive singular)
orfografiaan (essive singular)
orfografioinna (essive plural)
orfografioin (essive plural)
orfografiant (exessive singular)
orfografioint (exessive plural)

[ˈo̞rfŏ̞ˌɡrɑfeː]

Borrowed from Russian орфография (orfografija).

Täl sanoin jakamisel eri tiippoiks ono suur merkitös orfografialle, sentää ku vaa näijen tarkastammiin voip antaa kirjutospraavilat, kumpia mööt sanat pittää kirjuttaa.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 49:

This division of the words into various types has a big significance to the orthography, because only the inspection of these can give rules of writing, by means of which one needs to write the words.


partitivaforma

partitivaforma (nominative singular)
partitivaformat (nominative plural)
partitivaforman (genitive singular)
partitivaformiin (genitive plural)
partitivaformaa (partitive singular)
partitivaformia (partitive plural)
partitivaformaa (illative singular)
partitivaformii (illative plural)
partitivaformaas (inessive singular)
partitivaformiis (inessive plural)
partitivaformast (elative singular)
partitivaformist (elative plural)
partitivaformalle (allative singular)
partitivaformille (allative plural)
partitivaformaal (adessive singular)
partitivaformiil (adessive plural)
partitivaformalt (ablative singular)
partitivaformilt (ablative plural)
partitivaformaks (singular translative)
partitivaformiks (plural translative)
partitivaformanna (essive singular)
partitivaformaan (essive singular)
partitivaforminna (essive plural)
partitivaformiin (essive plural)
partitivaformant (exessive singular)
partitivaformint (exessive plural)

From partitiva (“partitive”) + forma (“form”).

Näijen sannoin vanha partitivaforma ono niku illativa.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 82:

In these words, the old partitive form is like the illative.


käskyforma

käskyforma (nominative singular)
käskyformat (nominative plural)
käskyforman (genitive singular)
käskyformiin (genitive plural)
käskyformaa (partitive singular)
käskyformia (partitive plural)
käskyformaa (illative singular)
käskyformii (illative plural)
käskyformaas (inessive singular)
käskyformiis (inessive plural)
käskyformast (elative singular)
käskyformist (elative plural)
käskyformalle (allative singular)
käskyformille (allative plural)
käskyformaal (adessive singular)
käskyformiil (adessive plural)
käskyformalt (ablative singular)
käskyformilt (ablative plural)
käskyformaks (singular translative)
käskyformiks (plural translative)
käskyformanna (essive singular)
käskyformaan (essive singular)
käskyforminna (essive plural)
käskyformiin (essive plural)
käskyformant (exessive singular)
käskyformint (exessive plural)

Se puuttuu n.s. käskyforman yhtehyes.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 71:

It's missing in the singular of the so-called imperative.


jevangeli

jevangeli (nominative singular)
jevangelit (nominative plural)
jevangelin (genitive singular)
jevangelliin (genitive plural)
jevangeliloin (genitive plural)
jevangellia (partitive singular)
jevangelija (partitive plural)
jevangeliloja (partitive plural)
jevangellii (illative singular)
jevangellii (illative plural)
jevangeliloihe (illative plural)
jevangelis (inessive singular)
jevangeliis (inessive plural)
jevangelilois (inessive plural)
jevangelist (elative singular)
jevangeliist (elative plural)
jevangeliloist (elative plural)
jevangelille (allative singular)
jevangeliille (allative plural)
jevangeliloille (allative plural)
jevangelil (adessive singular)
jevangeliil (adessive plural)
jevangeliloil (adessive plural)
jevangelilt (ablative singular)
jevangeliilt (ablative plural)
jevangeliloilt (ablative plural)
jevangeliks (singular translative)
jevangeliiks (plural translative)
jevangeliloiks (plural translative)
jevangelinna (essive singular)
jevangelliin (essive singular)
jevangeliinna (essive plural)
jevangeliloinna (essive plural)
jevangelliin (essive plural)
jevangeliloin (essive plural)
jevangelint (exessive singular)
jevangeliint (exessive plural)
jevangeliloint (exessive plural)

[ˈje̞ʋɑŋˌɡe̞lʲi]

[ˈje̞ʋɑŋˌɡ̊e̞lʲi]

Borrowed from Russian евангелие (jevangelije).


kistocka

kistocka (nominative singular)
kistockat (nominative plural)
kistockan (genitive singular)
kistockoin (genitive plural)
kistockaa (partitive singular)
kistockoja (partitive plural)
kistockaa (illative singular)
kistockoihe (illative plural)
kistockaas (inessive singular)
kistockois (inessive plural)
kistockast (elative singular)
kistockoist (elative plural)
kistockalle (allative singular)
kistockoille (allative plural)
kistockaal (adessive singular)
kistockoil (adessive plural)
kistockalt (ablative singular)
kistockoilt (ablative plural)
kistockaks (singular translative)
kistockoiks (plural translative)
kistockanna (essive singular)
kistockaan (essive singular)
kistockoinna (essive plural)
kistockoin (essive plural)
kistockant (exessive singular)
kistockoint (exessive plural)

Borrowed from Russian кисточка (kistočka).

3 kistockast i klejast maksettii 62 kop.

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

For 3 brushes and glue 62 kopeks were paid.


kysymysforma

kysymysforma (nominative singular)
kysymysformat (nominative plural)
kysymysforman (genitive singular)
kysymysformiin (genitive plural)
kysymysformaa (partitive singular)
kysymysformia (partitive plural)
kysymysformaa (illative singular)
kysymysformii (illative plural)
kysymysformaas (inessive singular)
kysymysformiis (inessive plural)
kysymysformast (elative singular)
kysymysformist (elative plural)
kysymysformalle (allative singular)
kysymysformille (allative plural)
kysymysformaal (adessive singular)
kysymysformiil (adessive plural)
kysymysformalt (ablative singular)
kysymysformilt (ablative plural)
kysymysformaks (singular translative)
kysymysformiks (plural translative)
kysymysformanna (essive singular)
kysymysformaan (essive singular)
kysymysforminna (essive plural)
kysymysformiin (essive plural)
kysymysformant (exessive singular)
kysymysformint (exessive plural)

From kysymys (“question”) + forma (“form”).

Sentää tätä formaa möö voimma sannoa kysymysformaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 108:

That is why we can call this form the interrogative form.