cakattaa

cakatan (first-person present singular)
en cakata (first-person negative present singular)
oon cakattant (first-person perfect singular)
oon cakattanut (first-person perfect singular)
en oo cakattant (first-person negative perfect singular)
en oo cakattanut (first-person negative perfect singular)
cakatat (present second-person singular)
et cakata (negative present second-person singular)
oot cakattant (perfect second-person singular)
oot cakattanut (perfect second-person singular)
et oo cakattant (negative perfect second-person singular)
et oo cakattanut (negative perfect second-person singular)
cakattaa (present singular third-person)
ei cakata (negative present singular third-person)
ono cakattant (perfect singular third-person)
ono cakattanut (perfect singular third-person)
ei oo cakattant (negative perfect singular third-person)
ei oo cakattanut (negative perfect singular third-person)
cakatamma (first-person plural present)
emmä cakata (first-person negative plural present)
oomma cakattanneet (first-person perfect plural)
emmä oo cakattanneet (first-person negative perfect plural)
cakatatta (plural present second-person)
että cakata (negative plural present second-person)
ootta cakattanneet (perfect plural second-person)
että oo cakattanneet (negative perfect plural second-person)
cakattaat (plural present third-person)
cakattavat (plural present third-person)
cakatettaa (plural present third-person)
evät cakata (negative plural present third-person)
ei cakateta (negative plural present third-person)
ovat cakattanneet (perfect plural third-person)
evät oo cakattanneet (negative perfect plural third-person)
ei oo cakatettu (negative perfect plural third-person)
cakatettaa (impersonal present)
ei cakateta (impersonal negative present)
ono cakatettu (impersonal perfect)
ei oo cakatettu (impersonal negative perfect)
cakatin (first-person imperfect singular)
en cakattant (first-person imperfect negative singular)
en cakattanut (first-person imperfect negative singular)
olin cakattant (first-person pluperfect singular)
olin cakattanut (first-person pluperfect singular)
en olt cakattant (first-person negative pluperfect singular)
en olt cakattanut (first-person negative pluperfect singular)
cakatit (imperfect second-person singular)
et cakattant (imperfect negative second-person singular)
et cakattanut (imperfect negative second-person singular)
olit cakattant (pluperfect second-person singular)
olit cakattanut (pluperfect second-person singular)
et olt cakattant (negative pluperfect second-person singular)
et olt cakattanut (negative pluperfect second-person singular)
cakatti (imperfect singular third-person)
ei cakattant (imperfect negative singular third-person)
ei cakattanut (imperfect negative singular third-person)
oli cakattant (pluperfect singular third-person)
oli cakattanut (pluperfect singular third-person)
ei olt cakattant (negative pluperfect singular third-person)
ei olt cakattanut (negative pluperfect singular third-person)
cakatimma (first-person imperfect plural)
emmä cakattanneet (first-person imperfect negative plural)
olimma cakattanneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet cakattanneet (first-person negative pluperfect plural)
cakatitta (imperfect plural second-person)
että cakattanneet (imperfect negative plural second-person)
olitta cakattanneet (pluperfect plural second-person)
että olleet cakattanneet (negative pluperfect plural second-person)
cakattiit (imperfect plural third-person)
cakattivat (imperfect plural third-person)
cakatettii (imperfect plural third-person)
evät cakattanneet (imperfect negative plural third-person)
ei cakatettu (imperfect negative plural third-person)
olivat cakattanneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet cakattanneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt cakatettu (negative pluperfect plural third-person)
cakatettii (imperfect impersonal)
ei cakatettu (imperfect impersonal negative)
oli cakatettu (impersonal pluperfect)
ei olt cakatettu (impersonal negative pluperfect)
cakattaisin (first-person present singular)
en cakattais (first-person negative present singular)
olisin cakattant (first-person perfect singular)
olisin cakattanut (first-person perfect singular)
en olis cakattant (first-person negative perfect singular)
en olis cakattanut (first-person negative perfect singular)
cakattaisit (present second-person singular)
cakattaist (present second-person singular)
et cakattais (negative present second-person singular)
olisit cakattant (perfect second-person singular)
olisit cakattanut (perfect second-person singular)
et olis cakattant (negative perfect second-person singular)
et olis cakattanut (negative perfect second-person singular)
cakattais (present singular third-person)
ei cakattais (negative present singular third-person)
olis cakattant (perfect singular third-person)
olis cakattanut (perfect singular third-person)
ei olis cakattant (negative perfect singular third-person)
ei olis cakattanut (negative perfect singular third-person)
cakattaisimma (first-person plural present)
emmä cakattais (first-person negative plural present)
olisimma cakattanneet (first-person perfect plural)
emmä olis cakattanneet (first-person negative perfect plural)
cakattaisitta (plural present second-person)
että cakattais (negative plural present second-person)
olisitta cakattanneet (perfect plural second-person)
että olis cakattanneet (negative perfect plural second-person)
cakattaisiit (plural present third-person)
cakattaisivat (plural present third-person)
cakatettais (plural present third-person)
evät cakattais (negative plural present third-person)
ei cakatettais (negative plural present third-person)
olisivat cakattanneet (perfect plural third-person)
evät olis cakattanneet (negative perfect plural third-person)
ei olis cakatettu (negative perfect plural third-person)
cakatettais (impersonal present)
ei cakatettais (impersonal negative present)
olis cakatettu (impersonal perfect)
ei olis cakatettu (impersonal negative perfect)
cakata (present second-person singular)
elä cakata (negative present second-person singular)
oo cakattant (perfect second-person singular)
oo cakattanut (perfect second-person singular)
elä oo cakattant (negative perfect second-person singular)
elä oo cakattanut (negative perfect second-person singular)
cakattakkoo (present singular third-person)
elköö cakattako (negative present singular third-person)
olkoo cakattant (perfect singular third-person)
olkoo cakattanut (perfect singular third-person)
elköö olko cakattant (negative perfect singular third-person)
elköö olko cakattanut (negative perfect singular third-person)
cakattakkaa (plural present second-person)
elkää cakattako (negative plural present second-person)
olkaa cakattanneet (perfect plural second-person)
elkää olko cakattanneet (negative perfect plural second-person)
cakattakkoot (plural present third-person)
elkööt cakattako (negative plural present third-person)
elköö cakatettako (negative plural present third-person)
olkoot cakattanneet (perfect plural third-person)
elkööt olko cakattanneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko cakatettu (negative perfect plural third-person)
cakatettakoo (impersonal present)
elköö cakatettako (impersonal negative present)
olkoo cakatettu (impersonal perfect)
elköö olko cakatettu (impersonal negative perfect)
cakattanen (first-person present singular)
en cakattane (first-person negative present singular)
cakattanet (present second-person singular)
et cakattane (negative present second-person singular)
cakattannoo (present singular third-person)
ei cakattane (negative present singular third-person)
cakattanemma (first-person plural present)
emmä cakattane (first-person negative plural present)
cakattanetta (plural present second-person)
että cakattane (negative plural present second-person)
cakattannoot (plural present third-person)
evät cakattane (negative plural present third-person)
ei cakatettane (negative plural present third-person)
cakatettanoo (impersonal present)
ei cakatettane (impersonal negative present)
cakattaa (infinitive infinitive-i)
cakattava (active participle present)
cakatettava (participle passive present)
cakattaes (inessive infinitive infinitive-ii)
cakattant (active participle past)
cakattanut (active participle past)
cakatettu (participle passive past)
cakattaen (infinitive infinitive-ii instructive)
cakattammaa (illative infinitive infinitive-iii)
cakattamas (inessive infinitive infinitive-iii)
cakattamast (elative infinitive infinitive-iii)
cakattamata (abessive infinitive infinitive-iii)
cakattamiin (infinitive infinitive-iv nominative)
cakattamista (infinitive infinitive-iv partitive)
cakattamist (infinitive infinitive-iv partitive)

/ˈt͡ʃɑkɑtːɑː/

[ˈt͡ʃɑkɑtːɑ]

/ˈt͡ʃɑkɑtːɑː/

[ˈt͡ʃɑɡ̊ɑtːɑː]

(intransitive) to chatter (to talk rapidly or angrily)


krandošši

krandošši (nominative singular)
krandoššit (nominative plural)
krandoššin (genitive singular)
krandoššiin (genitive plural)
krandoššiloin (genitive plural)
krandoššia (partitive singular)
krandoššija (partitive plural)
krandoššiloja (partitive plural)
krandoššii (illative singular)
krandoššii (illative plural)
krandoššiloihe (illative plural)
krandoššiis (inessive singular)
krandoššiis (inessive plural)
krandoššilois (inessive plural)
krandoššist (elative singular)
krandoššiist (elative plural)
krandoššiloist (elative plural)
krandoššille (allative singular)
krandoššiille (allative plural)
krandoššiloille (allative plural)
krandoššiil (adessive singular)
krandoššiil (adessive plural)
krandoššiloil (adessive plural)
krandoššilt (ablative singular)
krandoššiilt (ablative plural)
krandoššiloilt (ablative plural)
krandoššiks (singular translative)
krandoššiiks (plural translative)
krandoššiloiks (plural translative)
krandoššinna (essive singular)
krandoššiin (essive singular)
krandoššiinna (essive plural)
krandoššiloinna (essive plural)
krandoššiin (essive plural)
krandoššiloin (essive plural)
krandoššint (exessive singular)
krandoššiint (exessive plural)
krandoššiloint (exessive plural)

[ˈkrɑndŏ̞ʃʲː]

Borrowed from Russian карандаш (karandaš).

Ilman kirjaa, ilman rahhaa, ilman oșibkaa, ilman krandoșșia.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 25:

Without a book, without money, without mistake, without a pencil.


äänikeeli

äänikeeli (nominative singular)
äänikeelet (nominative plural)
äänikeelen (genitive singular)
äänikeeliin (genitive plural)
äänikeelilöin (genitive plural)
äänikeeltä (partitive singular)
äänikeelt (partitive singular)
äänikeeliä (partitive plural)
äänikeelilöjä (partitive plural)
äänikeelee (illative singular)
äänikeelii (illative plural)
äänikeelilöihe (illative plural)
äänikeelees (inessive singular)
äänikeeliis (inessive plural)
äänikeelilöis (inessive plural)
äänikeelest (elative singular)
äänikeelist (elative plural)
äänikeelilöist (elative plural)
äänikeelelle (allative singular)
äänikeelille (allative plural)
äänikeelilöille (allative plural)
äänikeeleel (adessive singular)
äänikeeliil (adessive plural)
äänikeelilöil (adessive plural)
äänikeelelt (ablative singular)
äänikeelilt (ablative plural)
äänikeelilöilt (ablative plural)
äänikeeleks (singular translative)
äänikeeliks (plural translative)
äänikeelilöiks (plural translative)
äänikeelennä (essive singular)
äänikeeleen (essive singular)
äänikeelinnä (essive plural)
äänikeelilöinnä (essive plural)
äänikeeliin (essive plural)
äänikeelilöin (essive plural)
äänikeelent (exessive singular)
äänikeelint (exessive plural)
äänikeelilöint (exessive plural)

[ˈæːnĭˌkeːlʲ]

From ääni (“sound”) + keeli (“language”).

Keelen ääniks saotaa samoi prostoimpia äänikeelen ossia, kumpia tavallisest ennää ei saa jakkaa eri osiks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

A language's sounds is what the most simple parts of a spoken language is called, which usually cannot be further divided into different parts.


latinalain

latinalain (nominative singular)
latinalaiset (nominative plural)
latinalaisen (genitive singular)
latinalaisiin (genitive plural)
latinalaista (partitive singular)
latinalaist (partitive singular)
latinalaisia (partitive plural)
latinalaisee (illative singular)
latinalaisii (illative plural)
latinalaisees (inessive singular)
latinalaisiis (inessive plural)
latinalaisest (elative singular)
latinalaisist (elative plural)
latinalaiselle (allative singular)
latinalaisille (allative plural)
latinalaiseel (adessive singular)
latinalaisiil (adessive plural)
latinalaiselt (ablative singular)
latinalaisilt (ablative plural)
latinalaiseks (singular translative)
latinalaisiks (plural translative)
latinalaisenna (essive singular)
latinalaiseen (essive singular)
latinalaisinna (essive plural)
latinalaisiin (essive plural)
latinalaisent (exessive singular)
latinalaisint (exessive plural)

[ˈɫɑtʲinɑˌɫɑi̯n]

[ˈɫɑtˑiːnɑˌɫɑi̯n]

From latina (“Latin”) + -lain. Calque of Finnish latinalainen.

Venäläisiil ollaa omat bukvat, Läns-Europan kansat kirjuttaat n. s. latinalaisiil bukvoil, kummat ollaa otettu i iƶoran keelee, vaik eri bukvoja, kumpia latinalaisees alfavitas ei oo, ono lisätty.

Russians have their own letters, Western Europe's peoples write using the so-called Latin letters, which are taken into the Ingrian language as well, although various letters, which aren't in the Latin alphabet, have been added.

Latin (of or pertaining to the Latin script)


pehmitös

pehmitös (nominative singular)
pehmitökset (nominative plural)
pehmitöksen (genitive singular)
pehmitöksiin (genitive plural)
pehmitöstä (partitive singular)
pehmitöst (partitive singular)
pehmitöksiä (partitive plural)
pehmitöksee (illative singular)
pehmitöksii (illative plural)
pehmitöksees (inessive singular)
pehmitöksiis (inessive plural)
pehmitöksest (elative singular)
pehmitöksist (elative plural)
pehmitökselle (allative singular)
pehmitöksille (allative plural)
pehmitökseel (adessive singular)
pehmitöksiil (adessive plural)
pehmitökselt (ablative singular)
pehmitöksilt (ablative plural)
pehmitökseks (singular translative)
pehmitöksiks (plural translative)
pehmitöksennä (essive singular)
pehmitökseen (essive singular)
pehmitöksinnä (essive plural)
pehmitöksiin (essive plural)
pehmitöksent (exessive singular)
pehmitöksint (exessive plural)

From pehmittää (“to soften”) + -ös. Akin to Finnish pehmitys.


pehmitösmerkki

pehmitösmerkki (nominative singular)
pehmitösmerkit (nominative plural)
pehmitösmerkin (genitive singular)
pehmitösmerkkiin (genitive plural)
pehmitösmerkkilöin (genitive plural)
pehmitösmerkkiä (partitive singular)
pehmitösmerkkijä (partitive plural)
pehmitösmerkkilöjä (partitive plural)
pehmitösmerkkii (illative singular)
pehmitösmerkkii (illative plural)
pehmitösmerkkilöihe (illative plural)
pehmitösmerkiis (inessive singular)
pehmitösmerkkiis (inessive plural)
pehmitösmerkkilöis (inessive plural)
pehmitösmerkist (elative singular)
pehmitösmerkkiist (elative plural)
pehmitösmerkkilöist (elative plural)
pehmitösmerkille (allative singular)
pehmitösmerkkiille (allative plural)
pehmitösmerkkilöille (allative plural)
pehmitösmerkiil (adessive singular)
pehmitösmerkkiil (adessive plural)
pehmitösmerkkilöil (adessive plural)
pehmitösmerkilt (ablative singular)
pehmitösmerkkiilt (ablative plural)
pehmitösmerkkilöilt (ablative plural)
pehmitösmerkiks (singular translative)
pehmitösmerkkiiks (plural translative)
pehmitösmerkkilöiks (plural translative)
pehmitösmerkkinnä (essive singular)
pehmitösmerkkiin (essive singular)
pehmitösmerkkiinnä (essive plural)
pehmitösmerkkilöinnä (essive plural)
pehmitösmerkkiin (essive plural)
pehmitösmerkkilöin (essive plural)
pehmitösmerkkint (exessive singular)
pehmitösmerkkiint (exessive plural)
pehmitösmerkkilöint (exessive plural)

From pehmitös (“palatalisation”) + merkki (“mark”).

compound

j ono i pehmitösmerkkinnä ennen vokalaa, keskeel sannaa, niku nimis: Valja, Manja, Kolja, Katja j.n.e.

j is also a palatalisation mark before a vowel, in the middle of a word, like in the names: Valja, Manja, Kolja, Katja etc.


poolipitkä

poolipitkä (nominative singular)
poolipität (nominative plural)
poolipitän (genitive singular)
poolipitkiin (genitive plural)
poolipitkää (partitive singular)
poolipitkiä (partitive plural)
poolipitkää (illative singular)
poolipitkii (illative plural)
poolipitäs (inessive singular)
poolipitis (inessive plural)
poolipitäst (elative singular)
poolipitist (elative plural)
poolipitälle (allative singular)
poolipitille (allative plural)
poolipitäl (adessive singular)
poolipitil (adessive plural)
poolipitält (ablative singular)
poolipitilt (ablative plural)
poolipitäks (singular translative)
poolipitiks (plural translative)
poolipitkännä (essive singular)
poolipitkään (essive singular)
poolipitkinnä (essive plural)
poolipitkiin (essive plural)
poolipitkänt (exessive singular)
poolipitkint (exessive plural)

From pooli- (“half-”) + pitkä (“long”). Akin to Finnish puolipitkä.

Eri tapahuksiis lyhyt vokala voip muuttua pitemmäks, voip laatia poolipitän vokalan.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 9:

In various situations a short vowel can turn into long ones, it can create a half-long vowel.


voimakkuussteeppeni

[ˈʋo̞i̯məkːuːs̠ˌs̠teːpːe̞nʲ]

[ˈʋo̞i̯mɑkːuːʃˌʃte̝ːpːe̞ni]

From voimakkuus (“strength”) + steeppeni (“grade”).

Konsonantoil (soglasnoil) kera ono kaks pittuus- tali voimakkuussteeppeniä.

Konsonantas (consonants) also have two length- or strength categories.


kvantitetta

kvantitetta (nominative singular)
kvantitetat (nominative plural)
kvantitetan (genitive singular)
kvantitettoin (genitive plural)
kvantitettaa (partitive singular)
kvantitettoja (partitive plural)
kvantitettaa (illative singular)
kvantitettoi (illative plural)
kvantitetas (inessive singular)
kvantitetois (inessive plural)
kvantitetast (elative singular)
kvantitetoist (elative plural)
kvantitetalle (allative singular)
kvantitetoille (allative plural)
kvantitetal (adessive singular)
kvantitetoil (adessive plural)
kvantitetalt (ablative singular)
kvantitetoilt (ablative plural)
kvantitetaks (singular translative)
kvantitetoiks (plural translative)
kvantitettanna (essive singular)
kvantitettaan (essive singular)
kvantitettoinna (essive plural)
kvantitettoin (essive plural)
kvantitettant (exessive singular)
kvantitettoint (exessive plural)

[ˈkʋɑntʲĭˌte̞tː]

[ˈkʋɑnd̥iˌd̥e̞tːɑ]

Ultimately from Latin quantitas (“amount”).

Sitä aikaa, mikä männöö äänen sanomista vart, kutsutaa kvantitetaks.

This time, that goes by for the pronunciation of a sound, is called length.


kvantitettasteeppeni

[ˈkʋɑntʲĭˌte̞tːəˌs̠teːpːe̞nʲ]

[ˈkʋɑnd̥iˌd̥e̞tːɑˌʃte̝ːpːe̞ni]

From kvantitetta (“length”) + steeppeni (“grade”).

Sammaa ääntä voip sannoa lyhyemmält ja voip sannoa i pitemmält, toiseel viisii - eri ääniil voip olla erilaajaiset pittuuet - tali kvantitettasteepennit ^([sic]).

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 10:

The same sounds can be called shorter and can be called longer, in other words - various sounds could have different lengths - or length categories.


moniääniin

moniääniin (nominative singular)
moniääniset (nominative plural)
moniäänisen (genitive singular)
moniäänisiin (genitive plural)
moniäänistä (partitive singular)
moniäänist (partitive singular)
moniäänisiä (partitive plural)
moniäänisee (illative singular)
moniäänisii (illative plural)
moniäänises (inessive singular)
moniäänisis (inessive plural)
moniäänisest (elative singular)
moniäänisist (elative plural)
moniääniselle (allative singular)
moniäänisille (allative plural)
moniäänisel (adessive singular)
moniäänisil (adessive plural)
moniääniselt (ablative singular)
moniäänisilt (ablative plural)
moniääniseks (singular translative)
moniäänisiks (plural translative)
moniäänisennä (essive singular)
moniääniseen (essive singular)
moniäänisinnä (essive plural)
moniäänisiin (essive plural)
moniäänisent (exessive singular)
moniäänisint (exessive plural)

From moni- (“poly-”) + ääni (“sound”) + -in.

Joka moniäänisees slogas yks ääni ono toisia painokkaamp (kovemp) tali voimakkaamp.

In every multisonous syllable one sound is heavier (stronger) than others, or stronger.

(phonology) multisonous (containing more than one sound)


poolivahva

poolivahva (nominative singular)
poolivahvat (nominative plural)
poolivahvan (genitive singular)
poolivahvoin (genitive plural)
poolivahvaa (partitive singular)
poolivahvoja (partitive plural)
poolivahvaa (illative singular)
poolivahvoi (illative plural)
poolivahvaas (inessive singular)
poolivahvois (inessive plural)
poolivahvast (elative singular)
poolivahvoist (elative plural)
poolivahvalle (allative singular)
poolivahvoille (allative plural)
poolivahvaal (adessive singular)
poolivahvoil (adessive plural)
poolivahvalt (ablative singular)
poolivahvoilt (ablative plural)
poolivahvaks (singular translative)
poolivahvoiks (plural translative)
poolivahvanna (essive singular)
poolivahvaan (essive singular)
poolivahvoinna (essive plural)
poolivahvoin (essive plural)
poolivahvant (exessive singular)
poolivahvoint (exessive plural)

/ˈpoːliˌʋɑhʋɑ/

[ˈpoːlʲĭˌʋɑhʋ]

/ˈpoːliˌʋɑhʋɑ/

[ˈpo̝ːliˌʋɑhʋɑ]

From pooli- (“half-”) + vahva (“strong”).

Paino voip ollaa vahva, poolivahva, ja slaaboi, siis sitä voip sannoa i painottomaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 11:

Stress can be primary, secondary, and tertiary, thus this can also be called unstressed.


slaaboi

slaaboimp (comparative)
slaaboi (nominative singular)
slaaboit (nominative plural)
slaaboin (genitive singular)
slaaboin (genitive plural)
slaaboita (partitive singular)
slaaboita (partitive plural)
slaaboihe (illative singular)
slaaboihe (illative plural)
slaabois (inessive singular)
slaabois (inessive plural)
slaaboist (elative singular)
slaaboist (elative plural)
slaaboille (allative singular)
slaaboille (allative plural)
slaaboil (adessive singular)
slaaboil (adessive plural)
slaaboilt (ablative singular)
slaaboilt (ablative plural)
slaaboiks (singular translative)
slaaboiks (plural translative)
slaaboinna (essive singular)
slaaboin (essive singular)
slaaboinna (essive plural)
slaaboin (essive plural)
slaaboint (exessive singular)
slaaboint (exessive plural)

[ˈs̠ɫɑːbŏ̞̥]

[ˈʃɫɑːpo̞i̯]

slaaboi steeppeni

nt sihalle tuli slaaboihe steeppenii nn.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 20:

In the place of nt, nn appears in the weak grade.

slaaboi paino


painotoin

painotoin (nominative singular)
painottomat (nominative plural)
painottoman (genitive singular)
painottommiin (genitive plural)
painotointa (partitive singular)
painotoint (partitive singular)
painottommia (partitive plural)
painottommaa (illative singular)
painottommii (illative plural)
painottomas (inessive singular)
painottomis (inessive plural)
painottomast (elative singular)
painottomist (elative plural)
painottomalle (allative singular)
painottomille (allative plural)
painottomal (adessive singular)
painottomil (adessive plural)
painottomalt (ablative singular)
painottomilt (ablative plural)
painottomaks (singular translative)
painottomiks (plural translative)
painottomanna (essive singular)
painottommaan (essive singular)
painottominna (essive plural)
painottommiin (essive plural)
painottomant (exessive singular)
painottomint (exessive plural)

[ˈpɑi̯nŏ̞tŏ̞i̯n]

From paino (“stress”) + -toin. Akin to Finnish painoton.

Painottomia ollaa kera ykslogaiset sanat.


painuttaa

painutan (first-person present singular)
en painuta (first-person negative present singular)
oon painuttant (first-person perfect singular)
oon painuttanut (first-person perfect singular)
en oo painuttant (first-person negative perfect singular)
en oo painuttanut (first-person negative perfect singular)
painutat (present second-person singular)
et painuta (negative present second-person singular)
oot painuttant (perfect second-person singular)
oot painuttanut (perfect second-person singular)
et oo painuttant (negative perfect second-person singular)
et oo painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttaa (present singular third-person)
ei painuta (negative present singular third-person)
ono painuttant (perfect singular third-person)
ono painuttanut (perfect singular third-person)
ei oo painuttant (negative perfect singular third-person)
ei oo painuttanut (negative perfect singular third-person)
painutamma (first-person plural present)
emmä painuta (first-person negative plural present)
oomma painuttanneet (first-person perfect plural)
emmä oo painuttanneet (first-person negative perfect plural)
painutatta (plural present second-person)
että painuta (negative plural present second-person)
ootta painuttanneet (perfect plural second-person)
että oo painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttaat (plural present third-person)
painuttavat (plural present third-person)
painutettaa (plural present third-person)
evät painuta (negative plural present third-person)
ei painuteta (negative plural present third-person)
ovat painuttanneet (perfect plural third-person)
evät oo painuttanneet (negative perfect plural third-person)
ei oo painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettaa (impersonal present)
ei painuteta (impersonal negative present)
ono painutettu (impersonal perfect)
ei oo painutettu (impersonal negative perfect)
painutin (first-person imperfect singular)
en painuttant (first-person imperfect negative singular)
en painuttanut (first-person imperfect negative singular)
olin painuttant (first-person pluperfect singular)
olin painuttanut (first-person pluperfect singular)
en olt painuttant (first-person negative pluperfect singular)
en olt painuttanut (first-person negative pluperfect singular)
painutit (imperfect second-person singular)
et painuttant (imperfect negative second-person singular)
et painuttanut (imperfect negative second-person singular)
olit painuttant (pluperfect second-person singular)
olit painuttanut (pluperfect second-person singular)
et olt painuttant (negative pluperfect second-person singular)
et olt painuttanut (negative pluperfect second-person singular)
painutti (imperfect singular third-person)
ei painuttant (imperfect negative singular third-person)
ei painuttanut (imperfect negative singular third-person)
oli painuttant (pluperfect singular third-person)
oli painuttanut (pluperfect singular third-person)
ei olt painuttant (negative pluperfect singular third-person)
ei olt painuttanut (negative pluperfect singular third-person)
painutimma (first-person imperfect plural)
emmä painuttanneet (first-person imperfect negative plural)
olimma painuttanneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet painuttanneet (first-person negative pluperfect plural)
painutitta (imperfect plural second-person)
että painuttanneet (imperfect negative plural second-person)
olitta painuttanneet (pluperfect plural second-person)
että olleet painuttanneet (negative pluperfect plural second-person)
painuttiit (imperfect plural third-person)
painuttivat (imperfect plural third-person)
painutettii (imperfect plural third-person)
evät painuttanneet (imperfect negative plural third-person)
ei painutettu (imperfect negative plural third-person)
olivat painuttanneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet painuttanneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt painutettu (negative pluperfect plural third-person)
painutettii (imperfect impersonal)
ei painutettu (imperfect impersonal negative)
oli painutettu (impersonal pluperfect)
ei olt painutettu (impersonal negative pluperfect)
painuttaisin (first-person present singular)
en painuttais (first-person negative present singular)
olisin painuttant (first-person perfect singular)
olisin painuttanut (first-person perfect singular)
en olis painuttant (first-person negative perfect singular)
en olis painuttanut (first-person negative perfect singular)
painuttaisit (present second-person singular)
painuttaist (present second-person singular)
et painuttais (negative present second-person singular)
olisit painuttant (perfect second-person singular)
olisit painuttanut (perfect second-person singular)
et olis painuttant (negative perfect second-person singular)
et olis painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttais (present singular third-person)
ei painuttais (negative present singular third-person)
olis painuttant (perfect singular third-person)
olis painuttanut (perfect singular third-person)
ei olis painuttant (negative perfect singular third-person)
ei olis painuttanut (negative perfect singular third-person)
painuttaisimma (first-person plural present)
emmä painuttais (first-person negative plural present)
olisimma painuttanneet (first-person perfect plural)
emmä olis painuttanneet (first-person negative perfect plural)
painuttaisitta (plural present second-person)
että painuttais (negative plural present second-person)
olisitta painuttanneet (perfect plural second-person)
että olis painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttaisiit (plural present third-person)
painuttaisivat (plural present third-person)
painutettais (plural present third-person)
evät painuttais (negative plural present third-person)
ei painutettais (negative plural present third-person)
olisivat painuttanneet (perfect plural third-person)
evät olis painuttanneet (negative perfect plural third-person)
ei olis painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettais (impersonal present)
ei painutettais (impersonal negative present)
olis painutettu (impersonal perfect)
ei olis painutettu (impersonal negative perfect)
painuta (present second-person singular)
elä painuta (negative present second-person singular)
oo painuttant (perfect second-person singular)
oo painuttanut (perfect second-person singular)
elä oo painuttant (negative perfect second-person singular)
elä oo painuttanut (negative perfect second-person singular)
painuttakkoo (present singular third-person)
elköö painuttako (negative present singular third-person)
olkoo painuttant (perfect singular third-person)
olkoo painuttanut (perfect singular third-person)
elköö olko painuttant (negative perfect singular third-person)
elköö olko painuttanut (negative perfect singular third-person)
painuttakkaa (plural present second-person)
elkää painuttako (negative plural present second-person)
olkaa painuttanneet (perfect plural second-person)
elkää olko painuttanneet (negative perfect plural second-person)
painuttakkoot (plural present third-person)
elkööt painuttako (negative plural present third-person)
elköö painutettako (negative plural present third-person)
olkoot painuttanneet (perfect plural third-person)
elkööt olko painuttanneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko painutettu (negative perfect plural third-person)
painutettakoo (impersonal present)
elköö painutettako (impersonal negative present)
olkoo painutettu (impersonal perfect)
elköö olko painutettu (impersonal negative perfect)
painuttanen (first-person present singular)
en painuttane (first-person negative present singular)
painuttanet (present second-person singular)
et painuttane (negative present second-person singular)
painuttannoo (present singular third-person)
ei painuttane (negative present singular third-person)
painuttanemma (first-person plural present)
emmä painuttane (first-person negative plural present)
painuttanetta (plural present second-person)
että painuttane (negative plural present second-person)
painuttannoot (plural present third-person)
evät painuttane (negative plural present third-person)
ei painutettane (negative plural present third-person)
painutettanoo (impersonal present)
ei painutettane (impersonal negative present)
painuttaa (infinitive infinitive-i)
painuttava (active participle present)
painutettava (participle passive present)
painuttaes (inessive infinitive infinitive-ii)
painuttant (active participle past)
painuttanut (active participle past)
painutettu (participle passive past)
painuttaen (infinitive infinitive-ii instructive)
painuttammaa (illative infinitive infinitive-iii)
painuttamas (inessive infinitive infinitive-iii)
painuttamast (elative infinitive infinitive-iii)
painuttamata (abessive infinitive infinitive-iii)
painuttamiin (infinitive infinitive-iv nominative)
painuttamista (infinitive infinitive-iv partitive)
painuttamist (infinitive infinitive-iv partitive)

[ˈpɑi̯nətːɑ]


lapsenlaulu

lapsenlaulu (nominative singular)
lapsenlaulut (nominative plural)
lapsenlaulun (genitive singular)
lapsenlauluin (genitive plural)
lapsenlaululoin (genitive plural)
lapsenlaulua (partitive singular)
lapsenlauluja (partitive plural)
lapsenlaululoja (partitive plural)
lapsenlauluu (illative singular)
lapsenlaului (illative plural)
lapsenlaululoihe (illative plural)
lapsenlauluus (inessive singular)
lapsenlauluis (inessive plural)
lapsenlaululois (inessive plural)
lapsenlaulust (elative singular)
lapsenlauluist (elative plural)
lapsenlaululoist (elative plural)
lapsenlaululle (allative singular)
lapsenlauluille (allative plural)
lapsenlaululoille (allative plural)
lapsenlauluul (adessive singular)
lapsenlauluil (adessive plural)
lapsenlaululoil (adessive plural)
lapsenlaulult (ablative singular)
lapsenlauluilt (ablative plural)
lapsenlaululoilt (ablative plural)
lapsenlauluks (singular translative)
lapsenlauluiks (plural translative)
lapsenlaululoiks (plural translative)
lapsenlaulunna (essive singular)
lapsenlauluun (essive singular)
lapsenlauluinna (essive plural)
lapsenlaululoinna (essive plural)
lapsenlauluin (essive plural)
lapsenlaululoin (essive plural)
lapsenlaulunt (exessive singular)
lapsenlauluint (exessive plural)
lapsenlaululoint (exessive plural)

[ˈɫɑps̠ənˌɫɑu̯ɫŭ̥]

[ˈɫɑpʃe̞nˌɫɑu̯ɫu]

From lapsen (“of a child”) + laulu (“song”).


yrnää

yrnän (first-person present singular)
en yrnä (first-person negative present singular)
oon yrnänt (first-person perfect singular)
oon yrnänyt (first-person perfect singular)
en oo yrnänt (first-person negative perfect singular)
en oo yrnänyt (first-person negative perfect singular)
yrnät (present second-person singular)
et yrnä (negative present second-person singular)
oot yrnänt (perfect second-person singular)
oot yrnänyt (perfect second-person singular)
et oo yrnänt (negative perfect second-person singular)
et oo yrnänyt (negative perfect second-person singular)
yrnää (present singular third-person)
ei yrnä (negative present singular third-person)
ono yrnänt (perfect singular third-person)
ono yrnänyt (perfect singular third-person)
ei oo yrnänt (negative perfect singular third-person)
ei oo yrnänyt (negative perfect singular third-person)
yrnämmä (first-person plural present)
emmä yrnä (first-person negative plural present)
oomma yrnäneet (first-person perfect plural)
emmä oo yrnäneet (first-person negative perfect plural)
yrnättä (plural present second-person)
että yrnä (negative plural present second-person)
ootta yrnäneet (perfect plural second-person)
että oo yrnäneet (negative perfect plural second-person)
yrnäät (plural present third-person)
yrnävät (plural present third-person)
yrnetää (plural present third-person)
evät yrnä (negative plural present third-person)
ei yrnetä (negative plural present third-person)
ovat yrnäneet (perfect plural third-person)
evät oo yrnäneet (negative perfect plural third-person)
ei oo yrnetty (negative perfect plural third-person)
yrnetää (impersonal present)
ei yrnetä (impersonal negative present)
ono yrnetty (impersonal perfect)
ei oo yrnetty (impersonal negative perfect)
yrnin (first-person imperfect singular)
en yrnänt (first-person imperfect negative singular)
en yrnänyt (first-person imperfect negative singular)
olin yrnänt (first-person pluperfect singular)
olin yrnänyt (first-person pluperfect singular)
en olt yrnänt (first-person negative pluperfect singular)
en olt yrnänyt (first-person negative pluperfect singular)
yrnit (imperfect second-person singular)
et yrnänt (imperfect negative second-person singular)
et yrnänyt (imperfect negative second-person singular)
olit yrnänt (pluperfect second-person singular)
olit yrnänyt (pluperfect second-person singular)
et olt yrnänt (negative pluperfect second-person singular)
et olt yrnänyt (negative pluperfect second-person singular)
yrni (imperfect singular third-person)
ei yrnänt (imperfect negative singular third-person)
ei yrnänyt (imperfect negative singular third-person)
oli yrnänt (pluperfect singular third-person)
oli yrnänyt (pluperfect singular third-person)
ei olt yrnänt (negative pluperfect singular third-person)
ei olt yrnänyt (negative pluperfect singular third-person)
yrnimmä (first-person imperfect plural)
emmä yrnäneet (first-person imperfect negative plural)
olimma yrnäneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet yrnäneet (first-person negative pluperfect plural)
yrnittä (imperfect plural second-person)
että yrnäneet (imperfect negative plural second-person)
olitta yrnäneet (pluperfect plural second-person)
että olleet yrnäneet (negative pluperfect plural second-person)
yrniit (imperfect plural third-person)
yrnivät (imperfect plural third-person)
yrnettii (imperfect plural third-person)
evät yrnäneet (imperfect negative plural third-person)
ei yrnetty (imperfect negative plural third-person)
olivat yrnäneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet yrnäneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt yrnetty (negative pluperfect plural third-person)
yrnettii (imperfect impersonal)
ei yrnetty (imperfect impersonal negative)
oli yrnetty (impersonal pluperfect)
ei olt yrnetty (impersonal negative pluperfect)
yrnäisin (first-person present singular)
en yrnäis (first-person negative present singular)
olisin yrnänt (first-person perfect singular)
olisin yrnänyt (first-person perfect singular)
en olis yrnänt (first-person negative perfect singular)
en olis yrnänyt (first-person negative perfect singular)
yrnäisit (present second-person singular)
yrnäist (present second-person singular)
et yrnäis (negative present second-person singular)
olisit yrnänt (perfect second-person singular)
olisit yrnänyt (perfect second-person singular)
et olis yrnänt (negative perfect second-person singular)
et olis yrnänyt (negative perfect second-person singular)
yrnäis (present singular third-person)
ei yrnäis (negative present singular third-person)
olis yrnänt (perfect singular third-person)
olis yrnänyt (perfect singular third-person)
ei olis yrnänt (negative perfect singular third-person)
ei olis yrnänyt (negative perfect singular third-person)
yrnäisimmä (first-person plural present)
emmä yrnäis (first-person negative plural present)
olisimma yrnäneet (first-person perfect plural)
emmä olis yrnäneet (first-person negative perfect plural)
yrnäisittä (plural present second-person)
että yrnäis (negative plural present second-person)
olisitta yrnäneet (perfect plural second-person)
että olis yrnäneet (negative perfect plural second-person)
yrnäisiit (plural present third-person)
yrnäisivät (plural present third-person)
yrnettäis (plural present third-person)
evät yrnäis (negative plural present third-person)
ei yrnettäis (negative plural present third-person)
olisivat yrnäneet (perfect plural third-person)
evät olis yrnäneet (negative perfect plural third-person)
ei olis yrnetty (negative perfect plural third-person)
yrnettäis (impersonal present)
ei yrnettäis (impersonal negative present)
olis yrnetty (impersonal perfect)
ei olis yrnetty (impersonal negative perfect)
yrnä (present second-person singular)
elä yrnä (negative present second-person singular)
oo yrnänt (perfect second-person singular)
oo yrnänyt (perfect second-person singular)
elä oo yrnänt (negative perfect second-person singular)
elä oo yrnänyt (negative perfect second-person singular)
yrnäköö (present singular third-person)
elköö yrnäkö (negative present singular third-person)
olkoo yrnänt (perfect singular third-person)
olkoo yrnänyt (perfect singular third-person)
elköö olko yrnänt (negative perfect singular third-person)
elköö olko yrnänyt (negative perfect singular third-person)
yrnäkää (plural present second-person)
elkää yrnäkö (negative plural present second-person)
olkaa yrnäneet (perfect plural second-person)
elkää olko yrnäneet (negative perfect plural second-person)
yrnäkööt (plural present third-person)
elkööt yrnäkö (negative plural present third-person)
elköö yrnettäkö (negative plural present third-person)
olkoot yrnäneet (perfect plural third-person)
elkööt olko yrnäneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko yrnetty (negative perfect plural third-person)
yrnettäkköö (impersonal present)
elköö yrnettäkö (impersonal negative present)
olkoo yrnetty (impersonal perfect)
elköö olko yrnetty (impersonal negative perfect)
yrnänen (first-person present singular)
en yrnäne (first-person negative present singular)
yrnänet (present second-person singular)
et yrnäne (negative present second-person singular)
yrnänöö (present singular third-person)
ei yrnäne (negative present singular third-person)
yrnänemmä (first-person plural present)
emmä yrnäne (first-person negative plural present)
yrnänettä (plural present second-person)
että yrnäne (negative plural present second-person)
yrnänööt (plural present third-person)
evät yrnäne (negative plural present third-person)
ei yrnettäne (negative plural present third-person)
yrnettännöö (impersonal present)
ei yrnettäne (impersonal negative present)
yrnää (infinitive infinitive-i)
yrnävä (active participle present)
yrnettävä (participle passive present)
yrnäjees (inessive infinitive infinitive-ii)
yrnänt (active participle past)
yrnänyt (active participle past)
yrnetty (participle passive past)
yrnäen (infinitive infinitive-ii instructive)
yrnämää (illative infinitive infinitive-iii)
yrnämääs (inessive infinitive infinitive-iii)
yrnämäst (elative infinitive infinitive-iii)
yrnämätä (abessive infinitive infinitive-iii)
yrnämiin (infinitive infinitive-iv nominative)
yrnämistä (infinitive infinitive-iv partitive)
yrnämist (infinitive infinitive-iv partitive)


Bibliä

Bibliä (nominative singular)
Bibliät (nominative plural)
Bibliän (genitive singular)
Bibliöin (genitive plural)
Bibliää (partitive singular)
Bibliöjä (partitive plural)
Bibliää (illative singular)
Bibliöihe (illative plural)
Bibliääs (inessive singular)
Bibliöis (inessive plural)
Bibliäst (elative singular)
Bibliöist (elative plural)
Bibliälle (allative singular)
Bibliöille (allative plural)
Bibliääl (adessive singular)
Bibliöil (adessive plural)
Bibliält (ablative singular)
Bibliöilt (ablative plural)
Bibliäks (singular translative)
Bibliöiks (plural translative)
Bibliännä (essive singular)
Bibliään (essive singular)
Bibliöinnä (essive plural)
Bibliöin (essive plural)
Bibliänt (exessive singular)
Bibliöint (exessive plural)


slogatoin

slogatoin (nominative singular)
slogattomat (nominative plural)
slogattoman (genitive singular)
slogattommiin (genitive plural)
slogatointa (partitive singular)
slogatoint (partitive singular)
slogattommia (partitive plural)
slogattommaa (illative singular)
slogattommii (illative plural)
slogattomas (inessive singular)
slogattomis (inessive plural)
slogattomast (elative singular)
slogattomist (elative plural)
slogattomalle (allative singular)
slogattomille (allative plural)
slogattomal (adessive singular)
slogattomil (adessive plural)
slogattomalt (ablative singular)
slogattomilt (ablative plural)
slogattomaks (singular translative)
slogattomiks (plural translative)
slogattomanna (essive singular)
slogattommaan (essive singular)
slogattominna (essive plural)
slogattommiin (essive plural)
slogattomant (exessive singular)
slogattomint (exessive plural)

[ˈs̠ɫo̞ɡɑtŏ̞i̯n]

[ˈʃɫo̞ɡ̊ɑd̥o̞i̯n]

Toin vokala ono slogatoin, sentää ku se slogas puuttuu vaa glavnoin vokalanka.

The second vowel is non-syllabic, because it only appears in a syllable with a main vowel.


šrifta

šrifta (nominative singular)
šriftat (nominative plural)
šriftan (genitive singular)
šriftoin (genitive plural)
šriftaa (partitive singular)
šriftoja (partitive plural)
šriftaa (illative singular)
šriftoi (illative plural)
šriftaas (inessive singular)
šriftois (inessive plural)
šriftast (elative singular)
šriftoist (elative plural)
šriftalle (allative singular)
šriftoille (allative plural)
šriftaal (adessive singular)
šriftoil (adessive plural)
šriftalt (ablative singular)
šriftoilt (ablative plural)
šriftaks (singular translative)
šriftoiks (plural translative)
šriftanna (essive singular)
šriftaan (essive singular)
šriftoinna (essive plural)
šriftoin (essive plural)
šriftant (exessive singular)
šriftoint (exessive plural)

Paksuul șriftaal painetut format, niku jo oli saottu, ollaa otettu kirjakeelen formaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 14:

The forms printed in the bold print, like was already said, have been taken into the forms of the written language.


stolbikka

stolbikka (nominative singular)
stolbikat (nominative plural)
stolbikan (genitive singular)
stolbikkiin (genitive plural)
stolbikkaa (partitive singular)
stolbikkia (partitive plural)
stolbikkaa (illative singular)
stolbikkii (illative plural)
stolbikaas (inessive singular)
stolbikiis (inessive plural)
stolbikast (elative singular)
stolbikist (elative plural)
stolbikalle (allative singular)
stolbikille (allative plural)
stolbikaal (adessive singular)
stolbikiil (adessive plural)
stolbikalt (ablative singular)
stolbikilt (ablative plural)
stolbikaks (singular translative)
stolbikiks (plural translative)
stolbikkanna (essive singular)
stolbikkaan (essive singular)
stolbikkinna (essive plural)
stolbikkiin (essive plural)
stolbikkant (exessive singular)
stolbikkint (exessive plural)

[ˈʃto̞ɫb̥ikːɑ]

Borrowed from Russian столбик (stolbik).

Keski-Soikkolan sanois (ensimäin stolbikka) pitän vokalan mukkaa ei voi e[r]oittaa sannoin merkitöstä, silloin ku n.s. Nenoven pooleel ja Ala-Laukaal näis eri merkitöksellisis sanois ollaa eri vokalat, kummat helpottaat kirjutetun arvaamista.

In the words of central Soikkola (first column) according to the short vowel it's not possible to distinguish between the meanings of the words, whereas on the side of the so-called Nenovi and in Ala-Laukaa in these differently meant words are different vowels, which ease the understanding of what was written.

Reknaa ensimäine stolbikka.

1937, N. S. Popova, translated by A. Kolesova, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 8:


pulmalaulu

pulmalaulu (nominative singular)
pulmalaulut (nominative plural)
pulmalaulun (genitive singular)
pulmalauluin (genitive plural)
pulmalaululoin (genitive plural)
pulmalaulua (partitive singular)
pulmalauluja (partitive plural)
pulmalaululoja (partitive plural)
pulmalauluu (illative singular)
pulmalaului (illative plural)
pulmalaululoihe (illative plural)
pulmalauluus (inessive singular)
pulmalauluis (inessive plural)
pulmalaululois (inessive plural)
pulmalaulust (elative singular)
pulmalauluist (elative plural)
pulmalaululoist (elative plural)
pulmalaululle (allative singular)
pulmalauluille (allative plural)
pulmalaululoille (allative plural)
pulmalauluul (adessive singular)
pulmalauluil (adessive plural)
pulmalaululoil (adessive plural)
pulmalaulult (ablative singular)
pulmalauluilt (ablative plural)
pulmalaululoilt (ablative plural)
pulmalauluks (singular translative)
pulmalauluiks (plural translative)
pulmalaululoiks (plural translative)
pulmalaulunna (essive singular)
pulmalauluun (essive singular)
pulmalauluinna (essive plural)
pulmalaululoinna (essive plural)
pulmalauluin (essive plural)
pulmalaululoin (essive plural)
pulmalaulunt (exessive singular)
pulmalauluint (exessive plural)
pulmalaululoint (exessive plural)

[ˈpuɫməˌɫɑu̯ɫŭ̥]

[ˈpuɫmɑˌɫɑu̯ɫu]

From pulma (“wedding”) + laulu (“song”).


tekövä

[ˈte̞kˑø̝ːʋæ]

Iskljucenijan kera laatiit sanat, kummat ollaa veitetty toisist sannoist (tekosannoist) ja näyttäät tekijää tali tekövää.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 16:

An exception is also composed by the words, which are derived from other words (verbs) and denote an agent or object.


basnja

basnja (nominative singular)
basnjat (nominative plural)
basnjan (genitive singular)
basnjoin (genitive plural)
basnjaa (partitive singular)
basnjoja (partitive plural)
basnjaa (illative singular)
basnjoi (illative plural)
basnjaas (inessive singular)
basnjois (inessive plural)
basnjast (elative singular)
basnjoist (elative plural)
basnjalle (allative singular)
basnjoille (allative plural)
basnjaal (adessive singular)
basnjoil (adessive plural)
basnjalt (ablative singular)
basnjoilt (ablative plural)
basnjaks (singular translative)
basnjoiks (plural translative)
basnjanna (essive singular)
basnjaan (essive singular)
basnjoinna (essive plural)
basnjoin (essive plural)
basnjant (exessive singular)
basnjoint (exessive plural)

Speili ja marakatti (Basnja)

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 25:


telefonalanka

telefonalanka (nominative singular)
telefonalangat (nominative plural)
telefonalangan (genitive singular)
telefonalankoin (genitive plural)
telefonalankaa (partitive singular)
telefonalankoja (partitive plural)
telefonalankaa (illative singular)
telefonalankoi (illative plural)
telefonalangaas (inessive singular)
telefonalangois (inessive plural)
telefonalangast (elative singular)
telefonalangoist (elative plural)
telefonalangalle (allative singular)
telefonalangoille (allative plural)
telefonalangaal (adessive singular)
telefonalangoil (adessive plural)
telefonalangalt (ablative singular)
telefonalangoilt (ablative plural)
telefonalangaks (singular translative)
telefonalangoiks (plural translative)
telefonalankanna (essive singular)
telefonalankaan (essive singular)
telefonalankoinna (essive plural)
telefonalankoin (essive plural)
telefonalankant (exessive singular)
telefonalankoint (exessive plural)

[ˈte̞lʲe̞ˌfo̞nɑˌɫɑŋk]

[ˈte̞le̞ˌfo̞nɑˌɫɑŋɡ̊ɑ]

From telefona (“telephone”) + lanka (“yarn”).

Pitkin teetä vennuu monta räätyä telefonalankoja.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by P. I. Maksimov and N. A. Iljin, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun neljättä klaassaa vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 65:

Along the road streches a few rows of telephone wires.


televizora

televizora (nominative singular)
televizorat (nominative plural)
televizoran (genitive singular)
televizoroin (genitive plural)
televizoraa (partitive singular)
televizoroja (partitive plural)
televizoraa (illative singular)
televizoroihe (illative plural)
televizoraas (inessive singular)
televizorois (inessive plural)
televizorast (elative singular)
televizoroist (elative plural)
televizoralle (allative singular)
televizoroille (allative plural)
televizoraal (adessive singular)
televizoroil (adessive plural)
televizoralt (ablative singular)
televizoroilt (ablative plural)
televizoraks (singular translative)
televizoroiks (plural translative)
televizoranna (essive singular)
televizoraan (essive singular)
televizoroinna (essive plural)
televizoroin (essive plural)
televizorant (exessive singular)
televizoroint (exessive plural)

[ˈte̞le̞ˌʋiʃˑo̝ːrɑ]

Borrowed from Russian телевизор (televizor).

Televizora katsotaa, seel möö näitä mittää emmä nähnehet.

2008, “Läkkäämmä omal viisii [We're speaking [our] own way]”, in Inkeri, volume 4, number 69, St. Petersburg, page 13:

[We] watched television, we didn't see anything about this there.


ätinnimi

ätinnimi (nominative singular)
ätinnimet (nominative plural)
ätinnimen (genitive singular)
ätinnimmiin (genitive plural)
ätinnimilöin (genitive plural)
ätinnimmiä (partitive singular)
ätinnimijä (partitive plural)
ätinnimilöjä (partitive plural)
ätinnimmee (illative singular)
ätinnimmii (illative plural)
ätinnimilöihe (illative plural)
ätinnimes (inessive singular)
ätinnimis (inessive plural)
ätinnimilöis (inessive plural)
ätinnimest (elative singular)
ätinnimist (elative plural)
ätinnimilöist (elative plural)
ätinnimelle (allative singular)
ätinnimille (allative plural)
ätinnimilöille (allative plural)
ätinnimel (adessive singular)
ätinnimil (adessive plural)
ätinnimilöil (adessive plural)
ätinnimelt (ablative singular)
ätinnimilt (ablative plural)
ätinnimilöilt (ablative plural)
ätinnimeks (singular translative)
ätinnimiks (plural translative)
ätinnimilöiks (plural translative)
ätinnimennä (essive singular)
ätinnimmeen (essive singular)
ätinniminnä (essive plural)
ätinnimilöinnä (essive plural)
ätinnimmiin (essive plural)
ätinnimilöin (essive plural)
ätinniment (exessive singular)
ätinnimint (exessive plural)
ätinnimilöint (exessive plural)

From ätin (“of the father”) + nimi (“name”).


bibliotekka

bibliotekka (nominative singular)
bibliotekat (nominative plural)
bibliotekan (genitive singular)
bibliotekkoin (genitive plural)
bibliotekkaa (partitive singular)
bibliotekkoja (partitive plural)
bibliotekkaa (illative singular)
bibliotekkoihe (illative plural)
bibliotekaas (inessive singular)
bibliotekois (inessive plural)
bibliotekast (elative singular)
bibliotekoist (elative plural)
bibliotekalle (allative singular)
bibliotekoille (allative plural)
bibliotekaal (adessive singular)
bibliotekoil (adessive plural)
bibliotekalt (ablative singular)
bibliotekoilt (ablative plural)
bibliotekaks (singular translative)
bibliotekoiks (plural translative)
bibliotekkanna (essive singular)
bibliotekkaan (essive singular)
bibliotekkoinna (essive plural)
bibliotekkoin (essive plural)
bibliotekkant (exessive singular)
bibliotekkoint (exessive plural)

Borrowed from Russian библиотека (biblioteka).

Miä kysyin bibliotekast Tolstoin „Sottaa ja rauhaa”.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 68:

I requested Tolstoi's „War and peace” at the library.

Nyt ono paljo radioita, kinoja, teatroja, kluubija, bibliotekkoja.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 36:

Now, there are a lot of radios, movies, theatres, clubs, libraries.

Yks osa lapsija istuis pehmiäis kreslois i ei tahtont männä täst pois, no peräst kaik veetii kinnoa, radiota, tipograafiaa, stolovoita, bibliotekkaa katsomaa.

1937, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 361:

One group of the children sat in the soft armchairs and didn't want to go away, but afterward all started to look at the movies, the radio, the printshop, the canteen, the library.


pohjasteeppeni

pohjasteeppeni (nominative singular)
pohjasteeppenit (nominative plural)
pohjasteeppenin (genitive singular)
pohjasteeppeniin (genitive plural)
pohjasteeppeniloin (genitive plural)
pohjasteeppenia (partitive singular)
pohjasteeppenija (partitive plural)
pohjasteeppeniloja (partitive plural)
pohjasteeppenii (illative singular)
pohjasteeppenii (illative plural)
pohjasteeppeniloihe (illative plural)
pohjasteeppeniis (inessive singular)
pohjasteeppeniis (inessive plural)
pohjasteeppenilois (inessive plural)
pohjasteeppenist (elative singular)
pohjasteeppeniist (elative plural)
pohjasteeppeniloist (elative plural)
pohjasteeppenille (allative singular)
pohjasteeppeniille (allative plural)
pohjasteeppeniloille (allative plural)
pohjasteeppeniil (adessive singular)
pohjasteeppeniil (adessive plural)
pohjasteeppeniloil (adessive plural)
pohjasteeppenilt (ablative singular)
pohjasteeppeniilt (ablative plural)
pohjasteeppeniloilt (ablative plural)
pohjasteeppeniks (singular translative)
pohjasteeppeniiks (plural translative)
pohjasteeppeniloiks (plural translative)
pohjasteeppeninna (essive singular)
pohjasteeppeniin (essive singular)
pohjasteeppeniinna (essive plural)
pohjasteeppeniloinna (essive plural)
pohjasteeppeniin (essive plural)
pohjasteeppeniloin (essive plural)
pohjasteeppenint (exessive singular)
pohjasteeppeniint (exessive plural)
pohjasteeppeniloint (exessive plural)

From pohja (“bottom”) + steeppeni (“degree”).

Laajasana, kumpa ei näytä rinnoitusta, ono pohjasteeppeniis, positivas.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva:

An adjective that doesn't show comparison, is in its base form, the positive.


rinnoitussteeppeni

rinnoitussteeppeni (nominative singular)
rinnoitussteeppenit (nominative plural)
rinnoitussteeppenin (genitive singular)
rinnoitussteeppeniin (genitive plural)
rinnoitussteeppenilöin (genitive plural)
rinnoitussteeppeniä (partitive singular)
rinnoitussteeppenijä (partitive plural)
rinnoitussteeppenilöjä (partitive plural)
rinnoitussteeppenii (illative singular)
rinnoitussteeppenii (illative plural)
rinnoitussteeppenilöihe (illative plural)
rinnoitussteeppeniis (inessive singular)
rinnoitussteeppeniis (inessive plural)
rinnoitussteeppenilöis (inessive plural)
rinnoitussteeppenist (elative singular)
rinnoitussteeppeniist (elative plural)
rinnoitussteeppenilöist (elative plural)
rinnoitussteeppenille (allative singular)
rinnoitussteeppeniille (allative plural)
rinnoitussteeppenilöille (allative plural)
rinnoitussteeppeniil (adessive singular)
rinnoitussteeppeniil (adessive plural)
rinnoitussteeppenilöil (adessive plural)
rinnoitussteeppenilt (ablative singular)
rinnoitussteeppeniilt (ablative plural)
rinnoitussteeppenilöilt (ablative plural)
rinnoitussteeppeniks (singular translative)
rinnoitussteeppeniiks (plural translative)
rinnoitussteeppenilöiks (plural translative)
rinnoitussteeppeninnä (essive singular)
rinnoitussteeppeniin (essive singular)
rinnoitussteeppeniinnä (essive plural)
rinnoitussteeppenilöinnä (essive plural)
rinnoitussteeppeniin (essive plural)
rinnoitussteeppenilöin (essive plural)
rinnoitussteeppenint (exessive singular)
rinnoitussteeppeniint (exessive plural)
rinnoitussteeppenilöint (exessive plural)

From rinnoitus (“comparison”) + steeppeni (“grade”).

Ja laajasanoil tämän svoistvan eri steeppenin näyttämistä vart ono omat format n. s. rinnoitussteepenit.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 88:

And adjectives have their own forms, so-called degrees of comparison, for denoting the different degrees of this property.

degree of comparison
degree of comparison

Sitä formaa, kumpa näyttää svoistvan, kacestvan suurempaa määrää, kons predmettaa rinnoitettaa toisen predmetan kera ja kons tulloo näkyvii senen predmetan svoistvan suuremp määrä — sitä formaa saotaa rinnoitussteepeniks tali komparativaks.

The form that denotes a property, a bigger amount of a quality, when the object is compared with another object and when it comes to denote that object's property's larger degree - that form is called the comparative degree or comparative.


posьlkka

posьlkka (nominative singular)
posьlkat (nominative plural)
posьlkan (genitive singular)
posьlkkoin (genitive plural)
posьlkkaa (partitive singular)
posьlkkoja (partitive plural)
posьlkkaa (illative singular)
posьlkkoihe (illative plural)
posьlkaas (inessive singular)
posьlkois (inessive plural)
posьlkast (elative singular)
posьlkoist (elative plural)
posьlkalle (allative singular)
posьlkoille (allative plural)
posьlkaal (adessive singular)
posьlkoil (adessive plural)
posьlkalt (ablative singular)
posьlkoilt (ablative plural)
posьlkaks (singular translative)
posьlkoiks (plural translative)
posьlkkanna (essive singular)
posьlkkaan (essive singular)
posьlkkoinna (essive plural)
posьlkkoin (essive plural)
posьlkkant (exessive singular)
posьlkkoint (exessive plural)

[ˈpo̞s̠ɨɫkː]

[ˈpo̞ʒ̥ɨɫkːɑ]

Borrowed from Russian посылка (posylka).


myykkiä

myykin (first-person present singular)
en myyki (first-person negative present singular)
oon myykkint (first-person perfect singular)
oon myykkinyt (first-person perfect singular)
en oo myykkint (first-person negative perfect singular)
en oo myykkinyt (first-person negative perfect singular)
myykit (present second-person singular)
et myyki (negative present second-person singular)
oot myykkint (perfect second-person singular)
oot myykkinyt (perfect second-person singular)
et oo myykkint (negative perfect second-person singular)
et oo myykkinyt (negative perfect second-person singular)
myykkii (present singular third-person)
ei myyki (negative present singular third-person)
ono myykkint (perfect singular third-person)
ono myykkinyt (perfect singular third-person)
ei oo myykkint (negative perfect singular third-person)
ei oo myykkinyt (negative perfect singular third-person)
myykimmä (first-person plural present)
emmä myyki (first-person negative plural present)
oomma myykkineet (first-person perfect plural)
emmä oo myykkineet (first-person negative perfect plural)
myykittä (plural present second-person)
että myyki (negative plural present second-person)
ootta myykkineet (perfect plural second-person)
että oo myykkineet (negative perfect plural second-person)
myykkiit (plural present third-person)
myykkivät (plural present third-person)
myykitää (plural present third-person)
evät myyki (negative plural present third-person)
ei myykitä (negative plural present third-person)
ovat myykkineet (perfect plural third-person)
evät oo myykkineet (negative perfect plural third-person)
ei oo myykitty (negative perfect plural third-person)
myykitää (impersonal present)
ei myykitä (impersonal negative present)
ono myykitty (impersonal perfect)
ei oo myykitty (impersonal negative perfect)
myykin (first-person imperfect singular)
en myykkint (first-person imperfect negative singular)
en myykkinyt (first-person imperfect negative singular)
olin myykkint (first-person pluperfect singular)
olin myykkinyt (first-person pluperfect singular)
en olt myykkint (first-person negative pluperfect singular)
en olt myykkinyt (first-person negative pluperfect singular)
myykit (imperfect second-person singular)
et myykkint (imperfect negative second-person singular)
et myykkinyt (imperfect negative second-person singular)
olit myykkint (pluperfect second-person singular)
olit myykkinyt (pluperfect second-person singular)
et olt myykkint (negative pluperfect second-person singular)
et olt myykkinyt (negative pluperfect second-person singular)
myykki (imperfect singular third-person)
ei myykkint (imperfect negative singular third-person)
ei myykkinyt (imperfect negative singular third-person)
oli myykkint (pluperfect singular third-person)
oli myykkinyt (pluperfect singular third-person)
ei olt myykkint (negative pluperfect singular third-person)
ei olt myykkinyt (negative pluperfect singular third-person)
myykimmä (first-person imperfect plural)
emmä myykkineet (first-person imperfect negative plural)
olimma myykkineet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet myykkineet (first-person negative pluperfect plural)
myykittä (imperfect plural second-person)
että myykkineet (imperfect negative plural second-person)
olitta myykkineet (pluperfect plural second-person)
että olleet myykkineet (negative pluperfect plural second-person)
myykkiit (imperfect plural third-person)
myykkivät (imperfect plural third-person)
myykittii (imperfect plural third-person)
evät myykkineet (imperfect negative plural third-person)
ei myykitty (imperfect negative plural third-person)
olivat myykkineet (pluperfect plural third-person)
evät olleet myykkineet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt myykitty (negative pluperfect plural third-person)
myykittii (imperfect impersonal)
ei myykitty (imperfect impersonal negative)
oli myykitty (impersonal pluperfect)
ei olt myykitty (impersonal negative pluperfect)
myykkisin (first-person present singular)
en myykkis (first-person negative present singular)
olisin myykkint (first-person perfect singular)
olisin myykkinyt (first-person perfect singular)
en olis myykkint (first-person negative perfect singular)
en olis myykkinyt (first-person negative perfect singular)
myykkisit (present second-person singular)
myykkiist (present second-person singular)
et myykkis (negative present second-person singular)
olisit myykkint (perfect second-person singular)
olisit myykkinyt (perfect second-person singular)
et olis myykkint (negative perfect second-person singular)
et olis myykkinyt (negative perfect second-person singular)
myykkis (present singular third-person)
ei myykkis (negative present singular third-person)
olis myykkint (perfect singular third-person)
olis myykkinyt (perfect singular third-person)
ei olis myykkint (negative perfect singular third-person)
ei olis myykkinyt (negative perfect singular third-person)
myykkisimmä (first-person plural present)
emmä myykkis (first-person negative plural present)
olisimma myykkineet (first-person perfect plural)
emmä olis myykkineet (first-person negative perfect plural)
myykkisittä (plural present second-person)
että myykkis (negative plural present second-person)
olisitta myykkineet (perfect plural second-person)
että olis myykkineet (negative perfect plural second-person)
myykkisiit (plural present third-person)
myykkisivät (plural present third-person)
myykittäis (plural present third-person)
evät myykkis (negative plural present third-person)
ei myykittäis (negative plural present third-person)
olisivat myykkineet (perfect plural third-person)
evät olis myykkineet (negative perfect plural third-person)
ei olis myykitty (negative perfect plural third-person)
myykittäis (impersonal present)
ei myykittäis (impersonal negative present)
olis myykitty (impersonal perfect)
ei olis myykitty (impersonal negative perfect)
myyki (present second-person singular)
elä myyki (negative present second-person singular)
oo myykkint (perfect second-person singular)
oo myykkinyt (perfect second-person singular)
elä oo myykkint (negative perfect second-person singular)
elä oo myykkinyt (negative perfect second-person singular)
myykkiköö (present singular third-person)
elköö myykkikö (negative present singular third-person)
olkoo myykkint (perfect singular third-person)
olkoo myykkinyt (perfect singular third-person)
elköö olko myykkint (negative perfect singular third-person)
elköö olko myykkinyt (negative perfect singular third-person)
myykkikää (plural present second-person)
elkää myykkikö (negative plural present second-person)
olkaa myykkineet (perfect plural second-person)
elkää olko myykkineet (negative perfect plural second-person)
myykkikööt (plural present third-person)
elkööt myykkikö (negative plural present third-person)
elköö myykittäkö (negative plural present third-person)
olkoot myykkineet (perfect plural third-person)
elkööt olko myykkineet (negative perfect plural third-person)
elköö olko myykitty (negative perfect plural third-person)
myykittäkköö (impersonal present)
elköö myykittäkö (impersonal negative present)
olkoo myykitty (impersonal perfect)
elköö olko myykitty (impersonal negative perfect)
myykkinen (first-person present singular)
en myykkine (first-person negative present singular)
myykkinet (present second-person singular)
et myykkine (negative present second-person singular)
myykkinöö (present singular third-person)
ei myykkine (negative present singular third-person)
myykkinemmä (first-person plural present)
emmä myykkine (first-person negative plural present)
myykkinettä (plural present second-person)
että myykkine (negative plural present second-person)
myykkinööt (plural present third-person)
evät myykkine (negative plural present third-person)
ei myykittäne (negative plural present third-person)
myykittännöö (impersonal present)
ei myykittäne (impersonal negative present)
myykkiä (infinitive infinitive-i)
myykkivä (active participle present)
myykittävä (participle passive present)
myykkijees (inessive infinitive infinitive-ii)
myykkint (active participle past)
myykkinyt (active participle past)
myykitty (participle passive past)
myykkien (infinitive infinitive-ii instructive)
myykkimää (illative infinitive infinitive-iii)
myykkimääs (inessive infinitive infinitive-iii)
myykkimäst (elative infinitive infinitive-iii)
myykkimätä (abessive infinitive infinitive-iii)
myykkimiin (infinitive infinitive-iv nominative)
myykkimistä (infinitive infinitive-iv partitive)
myykkimist (infinitive infinitive-iv partitive)

→ Votic: müükkiä

From myykiä, from Proto-Finnic *müükidäk, of onomatopoeic origin. Cognates include dialectal Finnish myykiä and Estonian möögida.

Kala uijuu. […] ... myykkii, puskoo.

1936, V. I. Junus, N. A. Iljin, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:


Iiliä

Iiliä (nominative singular)
Iiliät (nominative plural)
Iiliän (genitive singular)
Iiliöin (genitive plural)
Iiliää (partitive singular)
Iiliöjä (partitive plural)
Iiliää (illative singular)
Iiliöihe (illative plural)
Iiliääs (inessive singular)
Iiliöis (inessive plural)
Iiliäst (elative singular)
Iiliöist (elative plural)
Iiliälle (allative singular)
Iiliöille (allative plural)
Iiliääl (adessive singular)
Iiliöil (adessive plural)
Iiliält (ablative singular)
Iiliöilt (ablative plural)
Iiliäks (singular translative)
Iiliöiks (plural translative)
Iiliännä (essive singular)
Iiliään (essive singular)
Iiliöinnä (essive plural)
Iiliöin (essive plural)
Iiliänt (exessive singular)
Iiliöint (exessive plural)

Ultimately from Ancient Greek Ἠλίας (Ēlías).


itkuvers

itkuvers (nominative singular)
itkuverret (nominative plural)
itkuverren (genitive singular)
itkuversiin (genitive plural)
itkuversiloin (genitive plural)
itkuvertta (partitive singular)
itkuversia (partitive plural)
itkuversiloja (partitive plural)
itkuvertee (illative singular)
itkuversii (illative plural)
itkuversiloihe (illative plural)
itkuverrees (inessive singular)
itkuversiis (inessive plural)
itkuversilois (inessive plural)
itkuverrest (elative singular)
itkuversist (elative plural)
itkuversiloist (elative plural)
itkuverrelle (allative singular)
itkuversille (allative plural)
itkuversiloille (allative plural)
itkuverreel (adessive singular)
itkuversiil (adessive plural)
itkuversiloil (adessive plural)
itkuverrelt (ablative singular)
itkuversilt (ablative plural)
itkuversiloilt (ablative plural)
itkuverreks (singular translative)
itkuversiks (plural translative)
itkuversiloiks (plural translative)
itkuverteenna (essive singular)
itkuverteen (essive singular)
itkuversiinna (essive plural)
itkuversiloinna (essive plural)
itkuversiin (essive plural)
itkuversiloin (essive plural)
itkuvertent (exessive singular)
itkuversint (exessive plural)
itkuversiloint (exessive plural)

From itku (“cry”) + vers (“poem”). Akin to Finnish itkuvirsi.

A traditional type of folk poem used in specific contexts like weddings and funerals; lament


lähtiisvers

lähtiisvers (nominative singular)
lähtiisverret (nominative plural)
lähtiisverren (genitive singular)
lähtiisversiin (genitive plural)
lähtiisversilöin (genitive plural)
lähtiisverttä (partitive singular)
lähtiisversiä (partitive plural)
lähtiisversilöjä (partitive plural)
lähtiisvertee (illative singular)
lähtiisversii (illative plural)
lähtiisversilöihe (illative plural)
lähtiisverrees (inessive singular)
lähtiisversiis (inessive plural)
lähtiisversilöis (inessive plural)
lähtiisverrest (elative singular)
lähtiisversist (elative plural)
lähtiisversilöist (elative plural)
lähtiisverrelle (allative singular)
lähtiisversille (allative plural)
lähtiisversilöille (allative plural)
lähtiisverreel (adessive singular)
lähtiisversiil (adessive plural)
lähtiisversilöil (adessive plural)
lähtiisverrelt (ablative singular)
lähtiisversilt (ablative plural)
lähtiisversilöilt (ablative plural)
lähtiisverreks (singular translative)
lähtiisversiks (plural translative)
lähtiisversilöiks (plural translative)
lähtiisverteennä (essive singular)
lähtiisverteen (essive singular)
lähtiisversiinnä (essive plural)
lähtiisversilöinnä (essive plural)
lähtiisversiin (essive plural)
lähtiisversilöin (essive plural)
lähtiisvertent (exessive singular)
lähtiisversint (exessive plural)
lähtiisversilöint (exessive plural)

[ˈlæhtiːʒˌʋe̞rʒ̥]

From lähtiä (“to leave”) + vers (“poem”).

A traditional type of folk poem sung when the bride and groom set out for the wedding.


pellovaskaaska

pellovaskaaska (nominative singular)
pellovaskaasat (nominative plural)
pellovaskaasan (genitive singular)
pellovaskaaskoin (genitive plural)
pellovaskaaskaa (partitive singular)
pellovaskaaskoja (partitive plural)
pellovaskaaskaa (illative singular)
pellovaskaaskoi (illative plural)
pellovaskaasaas (inessive singular)
pellovaskaasois (inessive plural)
pellovaskaasast (elative singular)
pellovaskaasoist (elative plural)
pellovaskaasalle (allative singular)
pellovaskaasoille (allative plural)
pellovaskaasaal (adessive singular)
pellovaskaasoil (adessive plural)
pellovaskaasalt (ablative singular)
pellovaskaasoilt (ablative plural)
pellovaskaasaks (singular translative)
pellovaskaasoiks (plural translative)
pellovaskaaskanna (essive singular)
pellovaskaaskaan (essive singular)
pellovaskaaskoinna (essive plural)
pellovaskaaskoin (essive plural)
pellovaskaaskant (exessive singular)
pellovaskaaskoint (exessive plural)

[ˈpe̞ɫːŏ̞ʋɑs̠ˌkɑːs̠k]

[ˈpe̞ɫːo̞ʋɑʃˌkɑːʃkɑ]

From pellovas (“linen”) + kaaska (“story”).

A story whose events occur in a place where linen is made.


urissa

urisen (first-person present singular)
en urise (first-person negative present singular)
oon urist (first-person perfect singular)
oon urissut (first-person perfect singular)
en oo urist (first-person negative perfect singular)
en oo urissut (first-person negative perfect singular)
uriset (present second-person singular)
et urise (negative present second-person singular)
oot urist (perfect second-person singular)
oot urissut (perfect second-person singular)
et oo urist (negative perfect second-person singular)
et oo urissut (negative perfect second-person singular)
urisoo (present singular third-person)
ei urise (negative present singular third-person)
ono urist (perfect singular third-person)
ono urissut (perfect singular third-person)
ei oo urist (negative perfect singular third-person)
ei oo urissut (negative perfect singular third-person)
urisemma (first-person plural present)
emmä urise (first-person negative plural present)
oomma urisseet (first-person perfect plural)
emmä oo urisseet (first-person negative perfect plural)
urisetta (plural present second-person)
että urise (negative plural present second-person)
ootta urisseet (perfect plural second-person)
että oo urisseet (negative perfect plural second-person)
urisoot (plural present third-person)
urisevat (plural present third-person)
urissaa (plural present third-person)
evät urise (negative plural present third-person)
ei urissa (negative plural present third-person)
ovat urisseet (perfect plural third-person)
evät oo urisseet (negative perfect plural third-person)
ei oo uristu (negative perfect plural third-person)
urissaa (impersonal present)
ei urissa (impersonal negative present)
ono uristu (impersonal perfect)
ei oo uristu (impersonal negative perfect)
urisin (first-person imperfect singular)
en urist (first-person imperfect negative singular)
en urissut (first-person imperfect negative singular)
olin urist (first-person pluperfect singular)
olin urissut (first-person pluperfect singular)
en olt urist (first-person negative pluperfect singular)
en olt urissut (first-person negative pluperfect singular)
urisit (imperfect second-person singular)
et urist (imperfect negative second-person singular)
et urissut (imperfect negative second-person singular)
olit urist (pluperfect second-person singular)
olit urissut (pluperfect second-person singular)
et olt urist (negative pluperfect second-person singular)
et olt urissut (negative pluperfect second-person singular)
urisi (imperfect singular third-person)
ei urist (imperfect negative singular third-person)
ei urissut (imperfect negative singular third-person)
oli urist (pluperfect singular third-person)
oli urissut (pluperfect singular third-person)
ei olt urist (negative pluperfect singular third-person)
ei olt urissut (negative pluperfect singular third-person)
urisimma (first-person imperfect plural)
emmä urisseet (first-person imperfect negative plural)
olimma urisseet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet urisseet (first-person negative pluperfect plural)
urisitta (imperfect plural second-person)
että urisseet (imperfect negative plural second-person)
olitta urisseet (pluperfect plural second-person)
että olleet urisseet (negative pluperfect plural second-person)
urisiit (imperfect plural third-person)
urisivat (imperfect plural third-person)
uristii (imperfect plural third-person)
evät urisseet (imperfect negative plural third-person)
ei uristu (imperfect negative plural third-person)
olivat urisseet (pluperfect plural third-person)
evät olleet urisseet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt uristu (negative pluperfect plural third-person)
uristii (imperfect impersonal)
ei uristu (imperfect impersonal negative)
oli uristu (impersonal pluperfect)
ei olt uristu (impersonal negative pluperfect)
urisisin (first-person present singular)
en urisis (first-person negative present singular)
olisin urist (first-person perfect singular)
olisin urissut (first-person perfect singular)
en olis urist (first-person negative perfect singular)
en olis urissut (first-person negative perfect singular)
urisisit (present second-person singular)
urisiist (present second-person singular)
et urisis (negative present second-person singular)
olisit urist (perfect second-person singular)
olisit urissut (perfect second-person singular)
et olis urist (negative perfect second-person singular)
et olis urissut (negative perfect second-person singular)
urisis (present singular third-person)
ei urisis (negative present singular third-person)
olis urist (perfect singular third-person)
olis urissut (perfect singular third-person)
ei olis urist (negative perfect singular third-person)
ei olis urissut (negative perfect singular third-person)
urisisimma (first-person plural present)
emmä urisis (first-person negative plural present)
olisimma urisseet (first-person perfect plural)
emmä olis urisseet (first-person negative perfect plural)
urisisitta (plural present second-person)
että urisis (negative plural present second-person)
olisitta urisseet (perfect plural second-person)
että olis urisseet (negative perfect plural second-person)
urisisiit (plural present third-person)
urisisivat (plural present third-person)
uristais (plural present third-person)
evät urisis (negative plural present third-person)
ei uristais (negative plural present third-person)
olisivat urisseet (perfect plural third-person)
evät olis urisseet (negative perfect plural third-person)
ei olis uristu (negative perfect plural third-person)
uristais (impersonal present)
ei uristais (impersonal negative present)
olis uristu (impersonal perfect)
ei olis uristu (impersonal negative perfect)
urise (present second-person singular)
elä urise (negative present second-person singular)
oo urist (perfect second-person singular)
oo urissut (perfect second-person singular)
elä oo urist (negative perfect second-person singular)
elä oo urissut (negative perfect second-person singular)
uriskoo (present singular third-person)
elköö urisko (negative present singular third-person)
olkoo urist (perfect singular third-person)
olkoo urissut (perfect singular third-person)
elköö olko urist (negative perfect singular third-person)
elköö olko urissut (negative perfect singular third-person)
uriskaa (plural present second-person)
elkää urisko (negative plural present second-person)
olkaa urisseet (perfect plural second-person)
elkää olko urisseet (negative perfect plural second-person)
uriskoot (plural present third-person)
elkööt urisko (negative plural present third-person)
elköö uristako (negative plural present third-person)
olkoot urisseet (perfect plural third-person)
elkööt olko urisseet (negative perfect plural third-person)
elköö olko uristu (negative perfect plural third-person)
uristakkoo (impersonal present)
elköö uristako (impersonal negative present)
olkoo uristu (impersonal perfect)
elköö olko uristu (impersonal negative perfect)
urissen (first-person present singular)
en urisse (first-person negative present singular)
urisset (present second-person singular)
et urisse (negative present second-person singular)
urissoo (present singular third-person)
ei urisse (negative present singular third-person)
urissemma (first-person plural present)
emmä urisse (first-person negative plural present)
urissetta (plural present second-person)
että urisse (negative plural present second-person)
urissoot (plural present third-person)
evät urisse (negative plural present third-person)
ei uristane (negative plural present third-person)
uristannoo (impersonal present)
ei uristane (impersonal negative present)
urissa (infinitive infinitive-i)
uriseva (active participle present)
uristava (participle passive present)
urissees (inessive infinitive infinitive-ii)
urist (active participle past)
urissut (active participle past)
uristu (participle passive past)
urissen (infinitive infinitive-ii instructive)
urisommaa (illative infinitive infinitive-iii)
urisomas (inessive infinitive infinitive-iii)
urisomast (elative infinitive infinitive-iii)
urisomata (abessive infinitive infinitive-iii)
urisomiin (infinitive infinitive-iv nominative)
urisomista (infinitive infinitive-iv partitive)
urisomist (infinitive infinitive-iv partitive)

From Proto-Finnic *uristak, of onomatopoeic origin. Cognates include Finnish urista and Estonian uriseda.


krookkaa

krookan (first-person present singular)
en krooka (first-person negative present singular)
oon krookkant (first-person perfect singular)
oon krookkanut (first-person perfect singular)
en oo krookkant (first-person negative perfect singular)
en oo krookkanut (first-person negative perfect singular)
krookat (present second-person singular)
et krooka (negative present second-person singular)
oot krookkant (perfect second-person singular)
oot krookkanut (perfect second-person singular)
et oo krookkant (negative perfect second-person singular)
et oo krookkanut (negative perfect second-person singular)
krookkaa (present singular third-person)
ei krooka (negative present singular third-person)
ono krookkant (perfect singular third-person)
ono krookkanut (perfect singular third-person)
ei oo krookkant (negative perfect singular third-person)
ei oo krookkanut (negative perfect singular third-person)
krookamma (first-person plural present)
emmä krooka (first-person negative plural present)
oomma krookkaneet (first-person perfect plural)
emmä oo krookkaneet (first-person negative perfect plural)
krookatta (plural present second-person)
että krooka (negative plural present second-person)
ootta krookkaneet (perfect plural second-person)
että oo krookkaneet (negative perfect plural second-person)
krookkaat (plural present third-person)
krookkavat (plural present third-person)
krooketaa (plural present third-person)
evät krooka (negative plural present third-person)
ei krooketa (negative plural present third-person)
ovat krookkaneet (perfect plural third-person)
evät oo krookkaneet (negative perfect plural third-person)
ei oo krookettu (negative perfect plural third-person)
krooketaa (impersonal present)
ei krooketa (impersonal negative present)
ono krookettu (impersonal perfect)
ei oo krookettu (impersonal negative perfect)
krookin (first-person imperfect singular)
en krookkant (first-person imperfect negative singular)
en krookkanut (first-person imperfect negative singular)
olin krookkant (first-person pluperfect singular)
olin krookkanut (first-person pluperfect singular)
en olt krookkant (first-person negative pluperfect singular)
en olt krookkanut (first-person negative pluperfect singular)
krookit (imperfect second-person singular)
et krookkant (imperfect negative second-person singular)
et krookkanut (imperfect negative second-person singular)
olit krookkant (pluperfect second-person singular)
olit krookkanut (pluperfect second-person singular)
et olt krookkant (negative pluperfect second-person singular)
et olt krookkanut (negative pluperfect second-person singular)
krookki (imperfect singular third-person)
ei krookkant (imperfect negative singular third-person)
ei krookkanut (imperfect negative singular third-person)
oli krookkant (pluperfect singular third-person)
oli krookkanut (pluperfect singular third-person)
ei olt krookkant (negative pluperfect singular third-person)
ei olt krookkanut (negative pluperfect singular third-person)
krookimma (first-person imperfect plural)
emmä krookkaneet (first-person imperfect negative plural)
olimma krookkaneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet krookkaneet (first-person negative pluperfect plural)
krookitta (imperfect plural second-person)
että krookkaneet (imperfect negative plural second-person)
olitta krookkaneet (pluperfect plural second-person)
että olleet krookkaneet (negative pluperfect plural second-person)
krookkiit (imperfect plural third-person)
krookkivat (imperfect plural third-person)
krookettii (imperfect plural third-person)
evät krookkaneet (imperfect negative plural third-person)
ei krookettu (imperfect negative plural third-person)
olivat krookkaneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet krookkaneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt krookettu (negative pluperfect plural third-person)
krookettii (imperfect impersonal)
ei krookettu (imperfect impersonal negative)
oli krookettu (impersonal pluperfect)
ei olt krookettu (impersonal negative pluperfect)
krookkaisin (first-person present singular)
en krookkais (first-person negative present singular)
olisin krookkant (first-person perfect singular)
olisin krookkanut (first-person perfect singular)
en olis krookkant (first-person negative perfect singular)
en olis krookkanut (first-person negative perfect singular)
krookkaisit (present second-person singular)
krookkaist (present second-person singular)
et krookkais (negative present second-person singular)
olisit krookkant (perfect second-person singular)
olisit krookkanut (perfect second-person singular)
et olis krookkant (negative perfect second-person singular)
et olis krookkanut (negative perfect second-person singular)
krookkais (present singular third-person)
ei krookkais (negative present singular third-person)
olis krookkant (perfect singular third-person)
olis krookkanut (perfect singular third-person)
ei olis krookkant (negative perfect singular third-person)
ei olis krookkanut (negative perfect singular third-person)
krookkaisimma (first-person plural present)
emmä krookkais (first-person negative plural present)
olisimma krookkaneet (first-person perfect plural)
emmä olis krookkaneet (first-person negative perfect plural)
krookkaisitta (plural present second-person)
että krookkais (negative plural present second-person)
olisitta krookkaneet (perfect plural second-person)
että olis krookkaneet (negative perfect plural second-person)
krookkaisiit (plural present third-person)
krookkaisivat (plural present third-person)
krookettais (plural present third-person)
evät krookkais (negative plural present third-person)
ei krookettais (negative plural present third-person)
olisivat krookkaneet (perfect plural third-person)
evät olis krookkaneet (negative perfect plural third-person)
ei olis krookettu (negative perfect plural third-person)
krookettais (impersonal present)
ei krookettais (impersonal negative present)
olis krookettu (impersonal perfect)
ei olis krookettu (impersonal negative perfect)
krooka (present second-person singular)
elä krooka (negative present second-person singular)
oo krookkant (perfect second-person singular)
oo krookkanut (perfect second-person singular)
elä oo krookkant (negative perfect second-person singular)
elä oo krookkanut (negative perfect second-person singular)
krookkakoo (present singular third-person)
elköö krookkako (negative present singular third-person)
olkoo krookkant (perfect singular third-person)
olkoo krookkanut (perfect singular third-person)
elköö olko krookkant (negative perfect singular third-person)
elköö olko krookkanut (negative perfect singular third-person)
krookkakaa (plural present second-person)
elkää krookkako (negative plural present second-person)
olkaa krookkaneet (perfect plural second-person)
elkää olko krookkaneet (negative perfect plural second-person)
krookkakoot (plural present third-person)
elkööt krookkako (negative plural present third-person)
elköö krookettako (negative plural present third-person)
olkoot krookkaneet (perfect plural third-person)
elkööt olko krookkaneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko krookettu (negative perfect plural third-person)
krookettakkoo (impersonal present)
elköö krookettako (impersonal negative present)
olkoo krookettu (impersonal perfect)
elköö olko krookettu (impersonal negative perfect)
krookkanen (first-person present singular)
en krookkane (first-person negative present singular)
krookkanet (present second-person singular)
et krookkane (negative present second-person singular)
krookkanoo (present singular third-person)
ei krookkane (negative present singular third-person)
krookkanemma (first-person plural present)
emmä krookkane (first-person negative plural present)
krookkanetta (plural present second-person)
että krookkane (negative plural present second-person)
krookkanoot (plural present third-person)
evät krookkane (negative plural present third-person)
ei krookettane (negative plural present third-person)
krookettannoo (impersonal present)
ei krookettane (impersonal negative present)
krookkaa (infinitive infinitive-i)
krookkava (active participle present)
krookettava (participle passive present)
krookkajees (inessive infinitive infinitive-ii)
krookkant (active participle past)
krookkanut (active participle past)
krookettu (participle passive past)
krookkaen (infinitive infinitive-ii instructive)
krookkamaa (illative infinitive infinitive-iii)
krookkamaas (inessive infinitive infinitive-iii)
krookkamast (elative infinitive infinitive-iii)
krookkamata (abessive infinitive infinitive-iii)
krookkamiin (infinitive infinitive-iv nominative)
krookkamista (infinitive infinitive-iv partitive)
krookkamist (infinitive infinitive-iv partitive)

[ˈkro̝ːkːɑː]

Krookkaa varis.
Leenöö sää.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 6:


painutossiha

painutossiha (nominative singular)
painutossihat (nominative plural)
painutossihan (genitive singular)
painutossihhoin (genitive plural)
painutossihhaa (partitive singular)
painutossihoja (partitive plural)
painutossihhaa (illative singular)
painutossihhoi (illative plural)
painutossihas (inessive singular)
painutossihois (inessive plural)
painutossihast (elative singular)
painutossihoist (elative plural)
painutossihalle (allative singular)
painutossihoille (allative plural)
painutossihal (adessive singular)
painutossihoil (adessive plural)
painutossihalt (ablative singular)
painutossihoilt (ablative plural)
painutossihaks (singular translative)
painutossihoiks (plural translative)
painutossihanna (essive singular)
painutossihhaan (essive singular)
painutossihoinna (essive plural)
painutossihhoin (essive plural)
painutossihant (exessive singular)
painutossihoint (exessive plural)

From painutos (“inflection”) + siha (“position”).

Laukaal ono yks painutossiha, kumpaa Soikkolaas ei oo.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 35:

The Lower Luga dialect has one grammatical case, which doesn't exist in the Soikkola dialect.


sananpohja

sananpohja (nominative singular)
sananpohjat (nominative plural)
sananpohjan (genitive singular)
sananpohjiin (genitive plural)
sananpohjaa (partitive singular)
sananpohjia (partitive plural)
sananpohjaa (illative singular)
sananpohjii (illative plural)
sananpohjaas (inessive singular)
sananpohjiis (inessive plural)
sananpohjast (elative singular)
sananpohjist (elative plural)
sananpohjalle (allative singular)
sananpohjille (allative plural)
sananpohjaal (adessive singular)
sananpohjiil (adessive plural)
sananpohjalt (ablative singular)
sananpohjilt (ablative plural)
sananpohjaks (singular translative)
sananpohjiks (plural translative)
sananpohjanna (essive singular)
sananpohjaan (essive singular)
sananpohjinna (essive plural)
sananpohjiin (essive plural)
sananpohjant (exessive singular)
sananpohjint (exessive plural)

[ˈʃɑnɑmˌb̥o̞hjɑ]

From sanan (“of the word”) + pohja (“bottom”).

Sanan ossaa, kumpaa ei voija jakkaa, kummast ei voija erroittaa toisia ossia, saotaa sananpohjaks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 45:

The part of the word, which cannot be split, from which one cannot separate other parts, is called the stem.


kakspohjain

kakspohjain (nominative singular)
kakspohjaiset (nominative plural)
kakspohjaisen (genitive singular)
kakspohjaisiin (genitive plural)
kakspohjaista (partitive singular)
kakspohjaist (partitive singular)
kakspohjaisia (partitive plural)
kakspohjaisee (illative singular)
kakspohjaisii (illative plural)
kakspohjaisees (inessive singular)
kakspohjaisiis (inessive plural)
kakspohjaisest (elative singular)
kakspohjaisist (elative plural)
kakspohjaiselle (allative singular)
kakspohjaisille (allative plural)
kakspohjaiseel (adessive singular)
kakspohjaisiil (adessive plural)
kakspohjaiselt (ablative singular)
kakspohjaisilt (ablative plural)
kakspohjaiseks (singular translative)
kakspohjaisiks (plural translative)
kakspohjaisenna (essive singular)
kakspohjaiseen (essive singular)
kakspohjaisinna (essive plural)
kakspohjaisiin (essive plural)
kakspohjaisent (exessive singular)
kakspohjaisint (exessive plural)

From kaks (“two”) + pohja (“stem”) + -in.

Mokompaa sannaa möö kutsumma kakspohjaiseks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 46:


vokalapohja

vokalapohja (nominative singular)
vokalapohjat (nominative plural)
vokalapohjan (genitive singular)
vokalapohjiin (genitive plural)
vokalapohjaa (partitive singular)
vokalapohjia (partitive plural)
vokalapohjaa (illative singular)
vokalapohjii (illative plural)
vokalapohjaas (inessive singular)
vokalapohjiis (inessive plural)
vokalapohjast (elative singular)
vokalapohjist (elative plural)
vokalapohjalle (allative singular)
vokalapohjille (allative plural)
vokalapohjaal (adessive singular)
vokalapohjiil (adessive plural)
vokalapohjalt (ablative singular)
vokalapohjilt (ablative plural)
vokalapohjaks (singular translative)
vokalapohjiks (plural translative)
vokalapohjanna (essive singular)
vokalapohjaan (essive singular)
vokalapohjinna (essive plural)
vokalapohjiin (essive plural)
vokalapohjant (exessive singular)
vokalapohjint (exessive plural)

[ˈʋo̞kɑɫɑˌpo̞hi]

[ˈʋo̞kˑɑːɫɑˌb̥o̞hjɑ]

Yks pohja loppuu konsonanttaa, se ono konsonanttapohja, toin loppuu vokalaa, se ono vokalapohja.

One stem ends in a consonant, it is a consonant stem, the other ends in a vowel, that is a vowel stem.


konsonanttapohja

konsonanttapohja (nominative singular)
konsonanttapohjat (nominative plural)
konsonanttapohjan (genitive singular)
konsonanttapohjiin (genitive plural)
konsonanttapohjaa (partitive singular)
konsonanttapohjia (partitive plural)
konsonanttapohjaa (illative singular)
konsonanttapohjii (illative plural)
konsonanttapohjaas (inessive singular)
konsonanttapohjiis (inessive plural)
konsonanttapohjast (elative singular)
konsonanttapohjist (elative plural)
konsonanttapohjalle (allative singular)
konsonanttapohjille (allative plural)
konsonanttapohjaal (adessive singular)
konsonanttapohjiil (adessive plural)
konsonanttapohjalt (ablative singular)
konsonanttapohjilt (ablative plural)
konsonanttapohjaks (singular translative)
konsonanttapohjiks (plural translative)
konsonanttapohjanna (essive singular)
konsonanttapohjaan (essive singular)
konsonanttapohjinna (essive plural)
konsonanttapohjiin (essive plural)
konsonanttapohjant (exessive singular)
konsonanttapohjint (exessive plural)

[ˈko̞nʒ̥o̞ˌnɑntːɑˌb̥o̞hjɑ]

From konsonantta (“consonant”) + pohja (“stem”).


vaihtumissteeppeni

vaihtumissteeppeni (nominative singular)
vaihtumissteeppenit (nominative plural)
vaihtumissteeppenin (genitive singular)
vaihtumissteeppeniin (genitive plural)
vaihtumissteeppenilöin (genitive plural)
vaihtumissteeppeniä (partitive singular)
vaihtumissteeppenijä (partitive plural)
vaihtumissteeppenilöjä (partitive plural)
vaihtumissteeppenii (illative singular)
vaihtumissteeppenii (illative plural)
vaihtumissteeppenilöihe (illative plural)
vaihtumissteeppeniis (inessive singular)
vaihtumissteeppeniis (inessive plural)
vaihtumissteeppenilöis (inessive plural)
vaihtumissteeppenist (elative singular)
vaihtumissteeppeniist (elative plural)
vaihtumissteeppenilöist (elative plural)
vaihtumissteeppenille (allative singular)
vaihtumissteeppeniille (allative plural)
vaihtumissteeppenilöille (allative plural)
vaihtumissteeppeniil (adessive singular)
vaihtumissteeppeniil (adessive plural)
vaihtumissteeppenilöil (adessive plural)
vaihtumissteeppenilt (ablative singular)
vaihtumissteeppeniilt (ablative plural)
vaihtumissteeppenilöilt (ablative plural)
vaihtumissteeppeniks (singular translative)
vaihtumissteeppeniiks (plural translative)
vaihtumissteeppenilöiks (plural translative)
vaihtumissteeppeninnä (essive singular)
vaihtumissteeppeniin (essive singular)
vaihtumissteeppeniinnä (essive plural)
vaihtumissteeppenilöinnä (essive plural)
vaihtumissteeppeniin (essive plural)
vaihtumissteeppenilöin (essive plural)
vaihtumissteeppenint (exessive singular)
vaihtumissteeppeniint (exessive plural)
vaihtumissteeppenilöint (exessive plural)

From vaihtumis- (“replacement”) + steeppeni (“grade”).

Tämä vaihtumiin voip olla vaihtumissteeppenilöist rippuva ja voip tapahtua i muist syist.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 47:

This replacement may be dependent on the consonant grades and may also happen due to different reasons.


painumatoin

painumattomamp (comparative)
painumatoin (nominative singular)
painumattomat (nominative plural)
painumattoman (genitive singular)
painumattomiin (genitive plural)
painumatointa (partitive singular)
painumatoint (partitive singular)
painumattomia (partitive plural)
painumattomaa (illative singular)
painumattomii (illative plural)
painumattomaas (inessive singular)
painumattomiis (inessive plural)
painumattomast (elative singular)
painumattomist (elative plural)
painumattomalle (allative singular)
painumattomille (allative plural)
painumattomaal (adessive singular)
painumattomiil (adessive plural)
painumattomalt (ablative singular)
painumattomilt (ablative plural)
painumattomaks (singular translative)
painumattomiks (plural translative)
painumattomanna (essive singular)
painumattomaan (essive singular)
painumattominna (essive plural)
painumattomiin (essive plural)
painumattomant (exessive singular)
painumattomint (exessive plural)

Interjektsiat ollaa painumattomia sanoja, kummat näyttäät meelenlaajaa, tali kumpia pietää sanomuksen sihast.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 30:

Interjections are indeclinable words, which express a state of mind, or which are kept instead of a sentence.