postimees

postimees (nominative singular)
postimeehet (nominative plural)
postimeehen (genitive singular)
postimeehiin (genitive plural)
postimeestä (partitive singular)
postimeest (partitive singular)
postimeehiä (partitive plural)
postimeehee (illative singular)
postimeehii (illative plural)
postimeehees (inessive singular)
postimeehiis (inessive plural)
postimeehest (elative singular)
postimeehist (elative plural)
postimeehelle (allative singular)
postimeehille (allative plural)
postimeeheel (adessive singular)
postimeehiil (adessive plural)
postimeehelt (ablative singular)
postimeehilt (ablative plural)
postimeeheks (singular translative)
postimeehiks (plural translative)
postimeehennä (essive singular)
postimeeheen (essive singular)
postimeehinnä (essive plural)
postimeehiin (essive plural)
postimeehent (exessive singular)
postimeehint (exessive plural)

[ˈpo̞ʃtiˌme̝ːʒ̥]

From posti (“post”) + mees (“man”). Akin to Finnish postimies and Estonian postimees.

Viijes luku rinnan ees,
Vaattiist niku postimees?

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 123:

The fifth number on the chest,
Clothed like a postman?


allativa

allativa (nominative singular)
allativat (nominative plural)
allativan (genitive singular)
allativvoin (genitive plural)
allativvaa (partitive singular)
allativoja (partitive plural)
allativvaa (illative singular)
allativvoi (illative plural)
allativas (inessive singular)
allativois (inessive plural)
allativast (elative singular)
allativoist (elative plural)
allativalle (allative singular)
allativoille (allative plural)
allatival (adessive singular)
allativoil (adessive plural)
allativalt (ablative singular)
allativoilt (ablative plural)
allativaks (singular translative)
allativoiks (plural translative)
allativanna (essive singular)
allativvaan (essive singular)
allativoinna (essive plural)
allativvoin (essive plural)
allativant (exessive singular)
allativoint (exessive plural)

[ˈɑɫːəˌtʲiʋɑ]

[ˈɑɫːɑˌd̥iʋɑ]


illativa

illativa (nominative singular)
illativat (nominative plural)
illativan (genitive singular)
illativvoin (genitive plural)
illativvaa (partitive singular)
illativoja (partitive plural)
illativvaa (illative singular)
illativvoi (illative plural)
illativas (inessive singular)
illativois (inessive plural)
illativast (elative singular)
illativoist (elative plural)
illativalle (allative singular)
illativoille (allative plural)
illatival (adessive singular)
illativoil (adessive plural)
illativalt (ablative singular)
illativoilt (ablative plural)
illativaks (singular translative)
illativoiks (plural translative)
illativanna (essive singular)
illativvaan (essive singular)
illativoinna (essive plural)
illativvoin (essive plural)
illativant (exessive singular)
illativoint (exessive plural)

[ˈiɫːəˌtʲiʋɑ]

[ˈiɫːɑˌd̥iʋɑ]


translativa

translativa (nominative singular)
translativat (nominative plural)
translativan (genitive singular)
translativvoin (genitive plural)
translativvaa (partitive singular)
translativoja (partitive plural)
translativvaa (illative singular)
translativvoi (illative plural)
translativas (inessive singular)
translativois (inessive plural)
translativast (elative singular)
translativoist (elative plural)
translativalle (allative singular)
translativoille (allative plural)
translatival (adessive singular)
translativoil (adessive plural)
translativalt (ablative singular)
translativoilt (ablative plural)
translativaks (singular translative)
translativoiks (plural translative)
translativanna (essive singular)
translativvaan (essive singular)
translativoinna (essive plural)
translativvoin (essive plural)
translativant (exessive singular)
translativoint (exessive plural)

[ˈtrɑnz̠ɫəˌtʲiʋɑ]

[ˈtrɑnʒ̥ɫɑˌd̥iʋɑ]


stiha

stiha (nominative singular)
stihat (nominative plural)
stihan (genitive singular)
stihhoin (genitive plural)
stihhaa (partitive singular)
stihoja (partitive plural)
stihhaa (illative singular)
stihhoi (illative plural)
stihas (inessive singular)
stihois (inessive plural)
stihast (elative singular)
stihoist (elative plural)
stihalle (allative singular)
stihoille (allative plural)
stihal (adessive singular)
stihoil (adessive plural)
stihalt (ablative singular)
stihoilt (ablative plural)
stihaks (singular translative)
stihoiks (plural translative)
stihanna (essive singular)
stihhaan (essive singular)
stihoinna (essive plural)
stihhoin (essive plural)
stihant (exessive singular)
stihoint (exessive plural)

Lukekaa alempain stiha.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:


kaaska

kaaska (nominative singular)
kaasat (nominative plural)
kaasan (genitive singular)
kaaskoin (genitive plural)
kaaskaa (partitive singular)
kaaskoja (partitive plural)
kaaskaa (illative singular)
kaaskoi (illative plural)
kaasaas (inessive singular)
kaasois (inessive plural)
kaasast (elative singular)
kaasoist (elative plural)
kaasalle (allative singular)
kaasoille (allative plural)
kaasaal (adessive singular)
kaasoil (adessive plural)
kaasalt (ablative singular)
kaasoilt (ablative plural)
kaasaks (singular translative)
kaasoiks (plural translative)
kaaskanna (essive singular)
kaaskaan (essive singular)
kaaskoinna (essive plural)
kaaskoin (essive plural)
kaaskant (exessive singular)
kaaskoint (exessive plural)


painokas

painokkaamp (comparative)
painokas (nominative singular)
painokkaat (nominative plural)
painokkaan (genitive singular)
painokkain (genitive plural)
painokasta (partitive singular)
painokast (partitive singular)
painokkaita (partitive plural)
painokkaja (partitive plural)
painokkaasse (illative singular)
painokkaisse (illative plural)
painokkaas (inessive singular)
painokkais (inessive plural)
painokkaast (elative singular)
painokkaist (elative plural)
painokkaalle (allative singular)
painokkaille (allative plural)
painokkaal (adessive singular)
painokkail (adessive plural)
painokkaalt (ablative singular)
painokkailt (ablative plural)
painokkaaks (singular translative)
painokkaiks (plural translative)
painokkaanna (essive singular)
painokkaan (essive singular)
painokkainna (essive plural)
painokkain (essive plural)
painokkaant (exessive singular)
painokkaint (exessive plural)

[ˈpɑi̯nŏ̞kəz̠]

[ˈpɑi̯no̞ɡ̊ɑʒ̥]

From paino (“weight; stress”) + -kas. Akin to Finnish painokas (“emphatic”).

Merkityt sanat näis sanomuksiis ollaa logillisest painokkaat.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 11:

The marked words in these sentences are logically stressed.


diftonga

diftonga (nominative singular)
diftongat (nominative plural)
diftongan (genitive singular)
diftongoin (genitive plural)
diftongaa (partitive singular)
diftongoja (partitive plural)
diftongaa (illative singular)
diftongoihe (illative plural)
diftongaas (inessive singular)
diftongois (inessive plural)
diftongast (elative singular)
diftongoist (elative plural)
diftongalle (allative singular)
diftongoille (allative plural)
diftongaal (adessive singular)
diftongoil (adessive plural)
diftongalt (ablative singular)
diftongoilt (ablative plural)
diftongaks (singular translative)
diftongoiks (plural translative)
diftonganna (essive singular)
diftongaan (essive singular)
diftongoinna (essive plural)
diftongoin (essive plural)
diftongant (exessive singular)
diftongoint (exessive plural)

Borrowed from Russian дифтонг (diftong).

Sloga voip alkua vokalaal ja diftongaal.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 10:

A syllable may start with a vowel and a diphthong.


keeli

keeli (nominative singular)
keelet (nominative plural)
keelen (genitive singular)
keeliin (genitive plural)
keelilöin (genitive plural)
keeltä (partitive singular)
keelt (partitive singular)
keeliä (partitive plural)
keelilöjä (partitive plural)
keelee (illative singular)
keelii (illative plural)
keelilöihe (illative plural)
keelees (inessive singular)
keeliis (inessive plural)
keelilöis (inessive plural)
keelest (elative singular)
keelist (elative plural)
keelilöist (elative plural)
keelelle (allative singular)
keelille (allative plural)
keelilöille (allative plural)
keeleel (adessive singular)
keeliil (adessive plural)
keelilöil (adessive plural)
keelelt (ablative singular)
keelilt (ablative plural)
keelilöilt (ablative plural)
keeleks (singular translative)
keeliks (plural translative)
keelilöiks (plural translative)
keelennä (essive singular)
keeleen (essive singular)
keelinnä (essive plural)
keelilöinnä (essive plural)
keeliin (essive plural)
keelilöin (essive plural)
keelent (exessive singular)
keelint (exessive plural)
keelilöint (exessive plural)

From Proto-Finnic *keeli, from Proto-Uralic *käle. Cognates include Finnish kieli and Estonian keel.

tang (part of an instrument fastened to the handle)


dialekta

dialekta (nominative singular)
dialektat (nominative plural)
dialektan (genitive singular)
dialektoin (genitive plural)
dialektaa (partitive singular)
dialektoja (partitive plural)
dialektaa (illative singular)
dialektoi (illative plural)
dialektaas (inessive singular)
dialektois (inessive plural)
dialektast (elative singular)
dialektoist (elative plural)
dialektalle (allative singular)
dialektoille (allative plural)
dialektaal (adessive singular)
dialektoil (adessive plural)
dialektalt (ablative singular)
dialektoilt (ablative plural)
dialektaks (singular translative)
dialektoiks (plural translative)
dialektanna (essive singular)
dialektaan (essive singular)
dialektoinna (essive plural)
dialektoin (essive plural)
dialektant (exessive singular)
dialektoint (exessive plural)

Borrowed from Russian диалект (dialekt).

Iƶorat elläät Leningradan oblastin eri paikois, eri raijonois ja sentää iƶoran keeli senen mukkaa jakahuu eri dialektoihe, eri alakeelii.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

Ingrians live in varous places of the Leningrad Oblast, various raions, and therefore, because of this, the Ingrian language is divided into various dialects, various lesser languages.


kerkiä

kerkiämp (comparative)
kerkiä (nominative singular)
kerkiät (nominative plural)
kerkiän (genitive singular)
kerkiöin (genitive plural)
kerkiää (partitive singular)
kerkiöjä (partitive plural)
kerkiää (illative singular)
kerkiöihe (illative plural)
kerkiääs (inessive singular)
kerkiöis (inessive plural)
kerkiäst (elative singular)
kerkiöist (elative plural)
kerkiälle (allative singular)
kerkiöille (allative plural)
kerkiääl (adessive singular)
kerkiöil (adessive plural)
kerkiält (ablative singular)
kerkiöilt (ablative plural)
kerkiäks (singular translative)
kerkiöiks (plural translative)
kerkiännä (essive singular)
kerkiään (essive singular)
kerkiöinnä (essive plural)
kerkiöin (essive plural)
kerkiänt (exessive singular)
kerkiöint (exessive plural)

→ Votic: kerkiä

From Proto-Finnic *kerkedä. Cognates include Finnish kerkeä (“quick”) and Estonian kerge (“light”).

Slogil kera ono kaks steeppeniä. Slogat ollaa rankat tali kerkiät.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 9:

Syllables also have two grades. Syllables are either heavy or light.


kiin

From Proto-Finnic *kindik. Cognates include Finnish kiinni and Estonian kinni.

Sloga ono auki, sentää ono vahva steeppeni kk (ka-lak-ka-han), ku sloga ono kiin (ka-la-kas), ni ono yks k, ono slaaboi steeppeni.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 55:

The syllable is open, therefore it has the strong grade kk (ka-lak-ka-han), when the syllable is closed (ka-la-kas), it thus has one k, it has the weak grade.

(phonology) closed (ending in a consonant)


essiiva

essiiva (nominative singular)
essiivat (nominative plural)
essiivan (genitive singular)
essiivoin (genitive plural)
essiivaa (partitive singular)
essiivoja (partitive plural)
essiivaa (illative singular)
essiivoihe (illative plural)
essiivaas (inessive singular)
essiivois (inessive plural)
essiivast (elative singular)
essiivoist (elative plural)
essiivalle (allative singular)
essiivoille (allative plural)
essiivaal (adessive singular)
essiivoil (adessive plural)
essiivalt (ablative singular)
essiivoilt (ablative plural)
essiivaks (singular translative)
essiivoiks (plural translative)
essiivanna (essive singular)
essiivaan (essive singular)
essiivoinna (essive plural)
essiivoin (essive plural)
essiivant (exessive singular)
essiivoint (exessive plural)


fonetikka

fonetikka (nominative singular)
fonetikat (nominative plural)
fonetikan (genitive singular)
fonetikkoin (genitive plural)
fonetikkaa (partitive singular)
fonetikkoja (partitive plural)
fonetikkaa (illative singular)
fonetikkoi (illative plural)
fonetikas (inessive singular)
fonetikois (inessive plural)
fonetikast (elative singular)
fonetikoist (elative plural)
fonetikalle (allative singular)
fonetikoille (allative plural)
fonetikal (adessive singular)
fonetikoil (adessive plural)
fonetikalt (ablative singular)
fonetikoilt (ablative plural)
fonetikaks (singular translative)
fonetikoiks (plural translative)
fonetikkanna (essive singular)
fonetikkaan (essive singular)
fonetikkoinna (essive plural)
fonetikkoin (essive plural)
fonetikkant (exessive singular)
fonetikkoint (exessive plural)

Ultimately from Ancient Greek φωνητικός (phōnētikós, “vocal”). Compare also Russian фонетика (fonetika) and Finnish fonetiikka.


steeppenivaihto

steeppenivaihto (nominative singular)
steeppenivaihot (nominative plural)
steeppenivaihon (genitive singular)
steeppenivaihtoin (genitive plural)
steeppenivaihtoloin (genitive plural)
steeppenivaihtoa (partitive singular)
steeppenivaihtoja (partitive plural)
steeppenivaihtoloja (partitive plural)
steeppenivaihtoo (illative singular)
steeppenivaihtoi (illative plural)
steeppenivaihtoloihe (illative plural)
steeppenivaihoos (inessive singular)
steeppenivaihois (inessive plural)
steeppenivaihtolois (inessive plural)
steeppenivaihost (elative singular)
steeppenivaihoist (elative plural)
steeppenivaihtoloist (elative plural)
steeppenivaiholle (allative singular)
steeppenivaihoille (allative plural)
steeppenivaihtoloille (allative plural)
steeppenivaihool (adessive singular)
steeppenivaihoil (adessive plural)
steeppenivaihtoloil (adessive plural)
steeppenivaiholt (ablative singular)
steeppenivaihoilt (ablative plural)
steeppenivaihtoloilt (ablative plural)
steeppenivaihoks (singular translative)
steeppenivaihoiks (plural translative)
steeppenivaihtoloiks (plural translative)
steeppenivaihtonna (essive singular)
steeppenivaihtoon (essive singular)
steeppenivaihtoinna (essive plural)
steeppenivaihtoloinna (essive plural)
steeppenivaihtoin (essive plural)
steeppenivaihtoloin (essive plural)
steeppenivaihtont (exessive singular)
steeppenivaihtoint (exessive plural)
steeppenivaihtoloint (exessive plural)

[ˈs̠teːpːəniˌʋɑi̯htŏ̞̥]

From steeppeni (“grade”) + vaihto (“exchange”).


vokalagarmonia

vokalagarmonia (nominative singular)
vokalagarmoniat (nominative plural)
vokalagarmonian (genitive singular)
vokalagarmonioin (genitive plural)
vokalagarmoniaa (partitive singular)
vokalagarmonioja (partitive plural)
vokalagarmoniaa (illative singular)
vokalagarmonioi (illative plural)
vokalagarmonias (inessive singular)
vokalagarmoniois (inessive plural)
vokalagarmoniast (elative singular)
vokalagarmonioist (elative plural)
vokalagarmonialle (allative singular)
vokalagarmonioille (allative plural)
vokalagarmonial (adessive singular)
vokalagarmonioil (adessive plural)
vokalagarmonialt (ablative singular)
vokalagarmonioilt (ablative plural)
vokalagarmoniaks (singular translative)
vokalagarmonioiks (plural translative)
vokalagarmonianna (essive singular)
vokalagarmoniaan (essive singular)
vokalagarmonioinna (essive plural)
vokalagarmonioin (essive plural)
vokalagarmoniant (exessive singular)
vokalagarmonioint (exessive plural)

[ˈʋo̞kɑɫɑˌɡɑrmŏ̞ˌniɑ]

[ˈʋo̞ɡ̊ɑɫɑˌɡ̊ɑrmo̞ˌniɑ]

From vokala (“vowel”) + garmonia (“harmony”). Akin to Finnish vokaaliharmonia.


vokala

vokala (nominative singular)
vokalat (nominative plural)
vokalan (genitive singular)
vokaloin (genitive plural)
vokalaa (partitive singular)
vokaloja (partitive plural)
vokalaa (illative singular)
vokaloihe (illative plural)
vokalaas (inessive singular)
vokalois (inessive plural)
vokalast (elative singular)
vokaloist (elative plural)
vokalalle (allative singular)
vokaloille (allative plural)
vokalaal (adessive singular)
vokaloil (adessive plural)
vokalalt (ablative singular)
vokaloilt (ablative plural)
vokalaks (singular translative)
vokaloiks (plural translative)
vokalanna (essive singular)
vokalaan (essive singular)
vokaloinna (essive plural)
vokaloin (essive plural)
vokalant (exessive singular)
vokaloint (exessive plural)

[ˈʋo̞kˑɑːɫɑ]

Ultimately from Latin vocalis, probably via Swedish vokal. Compare Finnish vokaali.

Vokalat ollaa kahta laajaa: takavokalat ja etuvokalat.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 18:

Vowels are of two widths: back vowels and front vowels.


steeppeni

steeppeni (nominative singular)
steeppenit (nominative plural)
steeppenin (genitive singular)
steeppeniin (genitive plural)
steeppenilöin (genitive plural)
steeppeniä (partitive singular)
steeppenijä (partitive plural)
steeppenilöjä (partitive plural)
steeppenii (illative singular)
steeppenii (illative plural)
steeppenilöihe (illative plural)
steeppeniis (inessive singular)
steeppeniis (inessive plural)
steeppenilöis (inessive plural)
steeppenist (elative singular)
steeppeniist (elative plural)
steeppenilöist (elative plural)
steeppenille (allative singular)
steeppeniille (allative plural)
steeppenilöille (allative plural)
steeppeniil (adessive singular)
steeppeniil (adessive plural)
steeppenilöil (adessive plural)
steeppenilt (ablative singular)
steeppeniilt (ablative plural)
steeppenilöilt (ablative plural)
steeppeniks (singular translative)
steeppeniiks (plural translative)
steeppenilöiks (plural translative)
steeppeninnä (essive singular)
steeppeniin (essive singular)
steeppeniinnä (essive plural)
steeppenilöinnä (essive plural)
steeppeniin (essive plural)
steeppenilöin (essive plural)
steeppenint (exessive singular)
steeppeniint (exessive plural)
steeppenilöint (exessive plural)

Borrowed from Russian степень (stepenʹ).

Indikativan preesensiis ono slaaboi steeppeni, toisiis formiis steeppeni ono vahva.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 118:

The weak grade is of the indicative present, in the second form the grade is strong.


painutos

painutos (nominative singular)
painutokset (nominative plural)
painutoksen (genitive singular)
painutoksiin (genitive plural)
painutosta (partitive singular)
painutost (partitive singular)
painutoksia (partitive plural)
painutoksee (illative singular)
painutoksii (illative plural)
painutoksees (inessive singular)
painutoksiis (inessive plural)
painutoksest (elative singular)
painutoksist (elative plural)
painutokselle (allative singular)
painutoksille (allative plural)
painutokseel (adessive singular)
painutoksiil (adessive plural)
painutokselt (ablative singular)
painutoksilt (ablative plural)
painutokseks (singular translative)
painutoksiks (plural translative)
painutoksenna (essive singular)
painutokseen (essive singular)
painutoksinna (essive plural)
painutoksiin (essive plural)
painutoksent (exessive singular)
painutoksint (exessive plural)

[ˈpɑi̯nŭtŏ̞z̠]


nimensihalliin

nimensihalliin (nominative singular)
nimensihalliset (nominative plural)
nimensihallisen (genitive singular)
nimensihallissiin (genitive plural)
nimensihallista (partitive singular)
nimensihallist (partitive singular)
nimensihallissia (partitive plural)
nimensihallissee (illative singular)
nimensihallissii (illative plural)
nimensihallises (inessive singular)
nimensihallisis (inessive plural)
nimensihallisest (elative singular)
nimensihallisist (elative plural)
nimensihalliselle (allative singular)
nimensihallisille (allative plural)
nimensihallisel (adessive singular)
nimensihallisil (adessive plural)
nimensihalliselt (ablative singular)
nimensihallisilt (ablative plural)
nimensihalliseks (singular translative)
nimensihallisiks (plural translative)
nimensihallisenna (essive singular)
nimensihallisseen (essive singular)
nimensihallisinna (essive plural)
nimensihallissiin (essive plural)
nimensihallisent (exessive singular)
nimensihallisint (exessive plural)

From nimen (“name”) + siha (“place”) + -lliin.


abessiva

abessiva (nominative singular)
abessivat (nominative plural)
abessivan (genitive singular)
abessivvoin (genitive plural)
abessivvaa (partitive singular)
abessivoja (partitive plural)
abessivvaa (illative singular)
abessivvoi (illative plural)
abessivas (inessive singular)
abessivois (inessive plural)
abessivast (elative singular)
abessivoist (elative plural)
abessivalle (allative singular)
abessivoille (allative plural)
abessival (adessive singular)
abessivoil (adessive plural)
abessivalt (ablative singular)
abessivoilt (ablative plural)
abessivaks (singular translative)
abessivoiks (plural translative)
abessivanna (essive singular)
abessivvaan (essive singular)
abessivoinna (essive plural)
abessivvoin (essive plural)
abessivant (exessive singular)
abessivoint (exessive plural)

[ˈɑbe̞s̠ˌs̠iʋɑ]

[ˈɑb̥e̞ʃˌʃiʋɑ]


eksessiva

eksessiva (nominative singular)
eksessivat (nominative plural)
eksessivan (genitive singular)
eksessivvoin (genitive plural)
eksessivvaa (partitive singular)
eksessivoja (partitive plural)
eksessivvaa (illative singular)
eksessivvoi (illative plural)
eksessivas (inessive singular)
eksessivois (inessive plural)
eksessivast (elative singular)
eksessivoist (elative plural)
eksessivalle (allative singular)
eksessivoille (allative plural)
eksessival (adessive singular)
eksessivoil (adessive plural)
eksessivalt (ablative singular)
eksessivoilt (ablative plural)
eksessivaks (singular translative)
eksessivoiks (plural translative)
eksessivanna (essive singular)
eksessivvaan (essive singular)
eksessivoinna (essive plural)
eksessivvoin (essive plural)
eksessivant (exessive singular)
eksessivoint (exessive plural)

[ˈe̞ks̠əs̠ˌs̠iʋɑ]

[ˈe̞kʃe̞ʃˌʃiʋɑ]


elativa

elativa (nominative singular)
elativat (nominative plural)
elativan (genitive singular)
elativvoin (genitive plural)
elativvaa (partitive singular)
elativoja (partitive plural)
elativvaa (illative singular)
elativvoi (illative plural)
elativas (inessive singular)
elativois (inessive plural)
elativast (elative singular)
elativoist (elative plural)
elativalle (allative singular)
elativoille (allative plural)
elatival (adessive singular)
elativoil (adessive plural)
elativalt (ablative singular)
elativoilt (ablative plural)
elativaks (singular translative)
elativoiks (plural translative)
elativanna (essive singular)
elativvaan (essive singular)
elativoinna (essive plural)
elativvoin (essive plural)
elativant (exessive singular)
elativoint (exessive plural)

[ˈe̞ɫɑˌtʲiʋɑ]

[ˈe̞ɫɑˌd̥iʋɑ]


inessiva

inessiva (nominative singular)
inessivat (nominative plural)
inessivan (genitive singular)
inessivvoin (genitive plural)
inessivvaa (partitive singular)
inessivoja (partitive plural)
inessivvaa (illative singular)
inessivvoi (illative plural)
inessivas (inessive singular)
inessivois (inessive plural)
inessivast (elative singular)
inessivoist (elative plural)
inessivalle (allative singular)
inessivoille (allative plural)
inessival (adessive singular)
inessivoil (adessive plural)
inessivalt (ablative singular)
inessivoilt (ablative plural)
inessivaks (singular translative)
inessivoiks (plural translative)
inessivanna (essive singular)
inessivvaan (essive singular)
inessivoinna (essive plural)
inessivvoin (essive plural)
inessivant (exessive singular)
inessivoint (exessive plural)

[ˈine̞ʃˌʃiʋɑ]


genetiva

genetiva (nominative singular)
genetivat (nominative plural)
genetivan (genitive singular)
genetivvoin (genitive plural)
genetivvaa (partitive singular)
genetivoja (partitive plural)
genetivvaa (illative singular)
genetivvoi (illative plural)
genetivas (inessive singular)
genetivois (inessive plural)
genetivast (elative singular)
genetivoist (elative plural)
genetivalle (allative singular)
genetivoille (allative plural)
genetival (adessive singular)
genetivoil (adessive plural)
genetivalt (ablative singular)
genetivoilt (ablative plural)
genetivaks (singular translative)
genetivoiks (plural translative)
genetivanna (essive singular)
genetivvaan (essive singular)
genetivoinna (essive plural)
genetivvoin (essive plural)
genetivant (exessive singular)
genetivoint (exessive plural)

[ˈɡe̞ne̞ˌtʲiʋɑ]

Ultimately from Latin genetivus. Akin to Finnish genetiivi.


prolativa

prolativa (nominative singular)
prolativat (nominative plural)
prolativan (genitive singular)
prolativvoin (genitive plural)
prolativvaa (partitive singular)
prolativoja (partitive plural)
prolativvaa (illative singular)
prolativvoi (illative plural)
prolativas (inessive singular)
prolativois (inessive plural)
prolativast (elative singular)
prolativoist (elative plural)
prolativalle (allative singular)
prolativoille (allative plural)
prolatival (adessive singular)
prolativoil (adessive plural)
prolativalt (ablative singular)
prolativoilt (ablative plural)
prolativaks (singular translative)
prolativoiks (plural translative)
prolativanna (essive singular)
prolativvaan (essive singular)
prolativoinna (essive plural)
prolativvoin (essive plural)
prolativant (exessive singular)
prolativoint (exessive plural)

[ˈpro̞ɫɑˌtʲiʋɑ]

[ˈpro̞ɫɑˌd̥iʋɑ]


instruktiva

instruktiva (nominative singular)
instruktivat (nominative plural)
instruktivan (genitive singular)
instruktivvoin (genitive plural)
instruktivvaa (partitive singular)
instruktivoja (partitive plural)
instruktivvaa (illative singular)
instruktivvoi (illative plural)
instruktivas (inessive singular)
instruktivois (inessive plural)
instruktivast (elative singular)
instruktivoist (elative plural)
instruktivalle (allative singular)
instruktivoille (allative plural)
instruktival (adessive singular)
instruktivoil (adessive plural)
instruktivalt (ablative singular)
instruktivoilt (ablative plural)
instruktivaks (singular translative)
instruktivoiks (plural translative)
instruktivanna (essive singular)
instruktivvaan (essive singular)
instruktivoinna (essive plural)
instruktivvoin (essive plural)
instruktivant (exessive singular)
instruktivoint (exessive plural)

Tämä forma '"lehminee" kera' ono vanhan painutossihan, instruktivan possessivaforma

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 35:

This form 'with "a cow"' is an old grammatical case, the possessive form of the instructive


komitativa

komitativa (nominative singular)
komitativat (nominative plural)
komitativan (genitive singular)
komitativoin (genitive plural)
komitativaa (partitive singular)
komitativoja (partitive plural)
komitativaa (illative singular)
komitativoihe (illative plural)
komitativaas (inessive singular)
komitativois (inessive plural)
komitativast (elative singular)
komitativoist (elative plural)
komitativalle (allative singular)
komitativoille (allative plural)
komitativaal (adessive singular)
komitativoil (adessive plural)
komitativalt (ablative singular)
komitativoilt (ablative plural)
komitativaks (singular translative)
komitativoiks (plural translative)
komitativanna (essive singular)
komitativaan (essive singular)
komitativoinna (essive plural)
komitativoin (essive plural)
komitativant (exessive singular)
komitativoint (exessive plural)

Tämä Laukaan padeƶaforma ono komitativa.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 37:

This inflectional form of the Luga [dialect] is the comitative.


adessiva

adessiva (nominative singular)
adessivat (nominative plural)
adessivan (genitive singular)
adessivvoin (genitive plural)
adessivvaa (partitive singular)
adessivoja (partitive plural)
adessivvaa (illative singular)
adessivvoi (illative plural)
adessivas (inessive singular)
adessivois (inessive plural)
adessivast (elative singular)
adessivoist (elative plural)
adessivalle (allative singular)
adessivoille (allative plural)
adessival (adessive singular)
adessivoil (adessive plural)
adessivalt (ablative singular)
adessivoilt (ablative plural)
adessivaks (singular translative)
adessivoiks (plural translative)
adessivanna (essive singular)
adessivvaan (essive singular)
adessivoinna (essive plural)
adessivvoin (essive plural)
adessivant (exessive singular)
adessivoint (exessive plural)

[ˈɑde̞s̠ˌs̠iʋɑ]

[ˈɑd̥e̞ʃˌʃiʋɑ]


akkusativa

akkusativa (nominative singular)
akkusativat (nominative plural)
akkusativan (genitive singular)
akkusativoin (genitive plural)
akkusativaa (partitive singular)
akkusativoja (partitive plural)
akkusativaa (illative singular)
akkusativoihe (illative plural)
akkusativaas (inessive singular)
akkusativois (inessive plural)
akkusativast (elative singular)
akkusativoist (elative plural)
akkusativalle (allative singular)
akkusativoille (allative plural)
akkusativaal (adessive singular)
akkusativoil (adessive plural)
akkusativalt (ablative singular)
akkusativoilt (ablative plural)
akkusativaks (singular translative)
akkusativoiks (plural translative)
akkusativanna (essive singular)
akkusativaan (essive singular)
akkusativoinna (essive plural)
akkusativoin (essive plural)
akkusativant (exessive singular)
akkusativoint (exessive plural)

[ˈɑkːŭˌs̠ɑtʲiʋ]

[ˈɑkːuˌʒ̥ɑd̥iʋɑ]

Borrowed from Swedish ackusativ, ultimately from Latin accusativus. Akin to Finnish akkusatiivi.


monikkoforma

monikkoforma (nominative singular)
monikkoformat (nominative plural)
monikkoforman (genitive singular)
monikkoformoin (genitive plural)
monikkoformaa (partitive singular)
monikkoformoja (partitive plural)
monikkoformaa (illative singular)
monikkoformoi (illative plural)
monikkoformaas (inessive singular)
monikkoformois (inessive plural)
monikkoformast (elative singular)
monikkoformoist (elative plural)
monikkoformalle (allative singular)
monikkoformoille (allative plural)
monikkoformaal (adessive singular)
monikkoformoil (adessive plural)
monikkoformalt (ablative singular)
monikkoformoilt (ablative plural)
monikkoformaks (singular translative)
monikkoformoiks (plural translative)
monikkoformanna (essive singular)
monikkoformaan (essive singular)
monikkoformoinna (essive plural)
monikkoformoin (essive plural)
monikkoformant (exessive singular)
monikkoformoint (exessive plural)

From monikko (“plural”) + forma (“form”).

Yksikköforman pohja ono täs kalakkaha-, monikkoforman pohja ono kalakkain-, (niku formiis patsaha- ja patsahi-).

A singular form's root here is kalakkaha-, a plural form's root is kalakkain-, (like in the forms patsaha- and patsahi-).


yksikköforma

yksikköforma (nominative singular)
yksikköformat (nominative plural)
yksikköforman (genitive singular)
yksikköformoin (genitive plural)
yksikköformaa (partitive singular)
yksikköformoja (partitive plural)
yksikköformaa (illative singular)
yksikköformoi (illative plural)
yksikköformaas (inessive singular)
yksikköformois (inessive plural)
yksikköformast (elative singular)
yksikköformoist (elative plural)
yksikköformalle (allative singular)
yksikköformoille (allative plural)
yksikköformaal (adessive singular)
yksikköformoil (adessive plural)
yksikköformalt (ablative singular)
yksikköformoilt (ablative plural)
yksikköformaks (singular translative)
yksikköformoiks (plural translative)
yksikköformanna (essive singular)
yksikköformaan (essive singular)
yksikköformoinna (essive plural)
yksikköformoin (essive plural)
yksikköformant (exessive singular)
yksikköformoint (exessive plural)

From yksikkö (“singular”) + forma (“form”).


geminatta

geminatta (nominative singular)
geminatat (nominative plural)
geminatan (genitive singular)
geminattoin (genitive plural)
geminattaa (partitive singular)
geminattoja (partitive plural)
geminattaa (illative singular)
geminattoi (illative plural)
geminatas (inessive singular)
geminatois (inessive plural)
geminatast (elative singular)
geminatoist (elative plural)
geminatalle (allative singular)
geminatoille (allative plural)
geminatal (adessive singular)
geminatoil (adessive plural)
geminatalt (ablative singular)
geminatoilt (ablative plural)
geminataks (singular translative)
geminatoiks (plural translative)
geminattanna (essive singular)
geminattaan (essive singular)
geminattoinna (essive plural)
geminattoin (essive plural)
geminattant (exessive singular)
geminattoint (exessive plural)

Borrowed from Russian гемината (geminata).

Geminatan möö ain kirjutamma kahel bukvaal.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 14:

We always write a geminate with two letters.


pittuus

pittuus (nominative singular)
pittuuet (nominative plural)
pittuuen (genitive singular)
pittuuksiin (genitive plural)
pittuutta (partitive singular)
pittuuksia (partitive plural)
pittuuee (illative singular)
pittuuksii (illative plural)
pittuuees (inessive singular)
pittuuksiis (inessive plural)
pittuuest (elative singular)
pittuuksist (elative plural)
pittuuelle (allative singular)
pittuuksille (allative plural)
pittuueel (adessive singular)
pittuuksiil (adessive plural)
pittuuelt (ablative singular)
pittuuksilt (ablative plural)
pittuueks (singular translative)
pittuuksiks (plural translative)
pittuuenna (essive singular)
pittuueen (essive singular)
pittuuksinna (essive plural)
pittuuksiin (essive plural)
pittuuent (exessive singular)
pittuuksint (exessive plural)

From Proto-Finnic *piduc, equivalent to pit- (“long”) + -uus. Cognates include Finnish pituus.


izdateljstva

izdateljstva (nominative singular)
izdateljstvat (nominative plural)
izdateljstvan (genitive singular)
izdateljstvoin (genitive plural)
izdateljstvaa (partitive singular)
izdateljstvoja (partitive plural)
izdateljstvaa (illative singular)
izdateljstvoi (illative plural)
izdateljstvaas (inessive singular)
izdateljstvois (inessive plural)
izdateljstvast (elative singular)
izdateljstvoist (elative plural)
izdateljstvalle (allative singular)
izdateljstvoille (allative plural)
izdateljstvaal (adessive singular)
izdateljstvoil (adessive plural)
izdateljstvalt (ablative singular)
izdateljstvoilt (ablative plural)
izdateljstvaks (singular translative)
izdateljstvoiks (plural translative)
izdateljstvanna (essive singular)
izdateljstvaan (essive singular)
izdateljstvoinna (essive plural)
izdateljstvoin (essive plural)
izdateljstvant (exessive singular)
izdateljstvoint (exessive plural)

[ˈiʃtɑˌd̥e̞lʲʃtʋɑ]

Borrowed from Russian издательство (izdatelʹstvo).

bor

издательство


ižoran keeli

[ˈiʒo̞rəŋ ˈkeːlʲ]

[ˈiʃˑo̝ːrɑŋ ˈke̝ːlʲi]

Iƶoran keelen grammatikka.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 1:


kirjakeeli

kirjakeeli (nominative singular)
kirjakeelet (nominative plural)
kirjakeelen (genitive singular)
kirjakeeliin (genitive plural)
kirjakeelilöin (genitive plural)
kirjakeeltä (partitive singular)
kirjakeelt (partitive singular)
kirjakeeliä (partitive plural)
kirjakeelilöjä (partitive plural)
kirjakeelee (illative singular)
kirjakeelii (illative plural)
kirjakeelilöihe (illative plural)
kirjakeelees (inessive singular)
kirjakeeliis (inessive plural)
kirjakeelilöis (inessive plural)
kirjakeelest (elative singular)
kirjakeelist (elative plural)
kirjakeelilöist (elative plural)
kirjakeelelle (allative singular)
kirjakeelille (allative plural)
kirjakeelilöille (allative plural)
kirjakeeleel (adessive singular)
kirjakeeliil (adessive plural)
kirjakeelilöil (adessive plural)
kirjakeelelt (ablative singular)
kirjakeelilt (ablative plural)
kirjakeelilöilt (ablative plural)
kirjakeeleks (singular translative)
kirjakeeliks (plural translative)
kirjakeelilöiks (plural translative)
kirjakeelennä (essive singular)
kirjakeeleen (essive singular)
kirjakeelinnä (essive plural)
kirjakeelilöinnä (essive plural)
kirjakeeliin (essive plural)
kirjakeelilöin (essive plural)
kirjakeelent (exessive singular)
kirjakeelint (exessive plural)
kirjakeelilöint (exessive plural)

From kirja (“book”) + keeli (“language”). Akin to Finnish kirjakieli and Estonian kirjakeel.

Neet viimäiset format oo (soo), ее (tee) ja öö (öö) ono otettu kirjakeelee, sentää ku neet format ollaa enemmän tuttavat kaikille iƶoroille.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 12:

These last forms oo (soo), ee (tee) and öö (öö) were taken into the literary language, because these forms are more recognisable to all Izhorians.


tetretti

tetretti (nominative singular)
tetretit (nominative plural)
tetretin (genitive singular)
tetrettiin (genitive plural)
tetrettilöin (genitive plural)
tetrettiä (partitive singular)
tetrettijä (partitive plural)
tetrettilöjä (partitive plural)
tetrettii (illative singular)
tetrettii (illative plural)
tetrettilöihe (illative plural)
tetretiis (inessive singular)
tetrettiis (inessive plural)
tetrettilöis (inessive plural)
tetretist (elative singular)
tetrettiist (elative plural)
tetrettilöist (elative plural)
tetretille (allative singular)
tetrettiille (allative plural)
tetrettilöille (allative plural)
tetretiil (adessive singular)
tetrettiil (adessive plural)
tetrettilöil (adessive plural)
tetretilt (ablative singular)
tetrettiilt (ablative plural)
tetrettilöilt (ablative plural)
tetretiks (singular translative)
tetrettiiks (plural translative)
tetrettilöiks (plural translative)
tetrettinnä (essive singular)
tetrettiin (essive singular)
tetrettiinnä (essive plural)
tetrettilöinnä (essive plural)
tetrettiin (essive plural)
tetrettilöin (essive plural)
tetrettint (exessive singular)
tetrettiint (exessive plural)
tetrettilöint (exessive plural)

Borrowed from Russian тетрадь (tetradʹ).

Yhteiset meil ollaa riissat - perot, krantossit ja kirjat, veel i tetretit i kartat, stoolit, lavvat, sumat, partat, klaassan seinät, klaassan maa.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 36:

We have shared objects - pen tips, pencils and books, also notebooks and maps, chairs, benches, bags, desks, walls of the classroom and the floor of the classroom.


seinägazetti

seinägazetti (nominative singular)
seinägazetit (nominative plural)
seinägazetin (genitive singular)
seinägazettiin (genitive plural)
seinägazettiloin (genitive plural)
seinägazettia (partitive singular)
seinägazettija (partitive plural)
seinägazettiloja (partitive plural)
seinägazettii (illative singular)
seinägazettii (illative plural)
seinägazettiloihe (illative plural)
seinägazetiis (inessive singular)
seinägazettiis (inessive plural)
seinägazettilois (inessive plural)
seinägazetist (elative singular)
seinägazettiist (elative plural)
seinägazettiloist (elative plural)
seinägazetille (allative singular)
seinägazettiille (allative plural)
seinägazettiloille (allative plural)
seinägazetiil (adessive singular)
seinägazettiil (adessive plural)
seinägazettiloil (adessive plural)
seinägazetilt (ablative singular)
seinägazettiilt (ablative plural)
seinägazettiloilt (ablative plural)
seinägazetiks (singular translative)
seinägazettiiks (plural translative)
seinägazettiloiks (plural translative)
seinägazettinna (essive singular)
seinägazettiin (essive singular)
seinägazettiinna (essive plural)
seinägazettiloinna (essive plural)
seinägazettiin (essive plural)
seinägazettiloin (essive plural)
seinägazettint (exessive singular)
seinägazettiint (exessive plural)
seinägazettiloint (exessive plural)

[ˈs̠e̞i̯nəˌɡɑz̠e̞tʲː]

[ˈʃe̞i̯næˌɡ̊ɑʒ̥e̞tːi]

From seinä (“wall”) + gazetti (“newspaper”).

Zoja ja Zina kirjuttiit seinägazetin.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 54:

Zoja and Zina are writing the wall newspaper.


gazetti

gazetti (nominative singular)
gazetit (nominative plural)
gazetin (genitive singular)
gazettiin (genitive plural)
gazettiloin (genitive plural)
gazettia (partitive singular)
gazettija (partitive plural)
gazettiloja (partitive plural)
gazettii (illative singular)
gazettii (illative plural)
gazettiloihe (illative plural)
gazetiis (inessive singular)
gazettiis (inessive plural)
gazettilois (inessive plural)
gazetist (elative singular)
gazettiist (elative plural)
gazettiloist (elative plural)
gazetille (allative singular)
gazettiille (allative plural)
gazettiloille (allative plural)
gazetiil (adessive singular)
gazettiil (adessive plural)
gazettiloil (adessive plural)
gazetilt (ablative singular)
gazettiilt (ablative plural)
gazettiloilt (ablative plural)
gazetiks (singular translative)
gazettiiks (plural translative)
gazettiloiks (plural translative)
gazettinna (essive singular)
gazettiin (essive singular)
gazettiinna (essive plural)
gazettiloinna (essive plural)
gazettiin (essive plural)
gazettiloin (essive plural)
gazettint (exessive singular)
gazettiint (exessive plural)
gazettiloint (exessive plural)

[ˈɡɑz̠e̞tʲː]

[ˈkɑʒ̥e̞tːi]

Ultimately from French gazette, probably via Russian газета (gazeta).

Neljää päivää miä en saant gazettia.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 73:

For four days I didn't receive a newspaper.


konsonantta

konsonantta (nominative singular)
konsonantat (nominative plural)
konsonantan (genitive singular)
konsonanttoin (genitive plural)
konsonanttaa (partitive singular)
konsonanttoja (partitive plural)
konsonanttaa (illative singular)
konsonanttoi (illative plural)
konsonantaas (inessive singular)
konsonantois (inessive plural)
konsonantast (elative singular)
konsonantoist (elative plural)
konsonantalle (allative singular)
konsonantoille (allative plural)
konsonantaal (adessive singular)
konsonantoil (adessive plural)
konsonantalt (ablative singular)
konsonantoilt (ablative plural)
konsonantaks (singular translative)
konsonantoiks (plural translative)
konsonanttanna (essive singular)
konsonanttaan (essive singular)
konsonanttoinna (essive plural)
konsonanttoin (essive plural)
konsonanttant (exessive singular)
konsonanttoint (exessive plural)

[ˈko̞nʒ̥o̞ˌnɑntːɑ]

Ultimately from Latin consonans. Compare Finnish konsonantti and Swedish konsonant.

Konsonantta ono prostoi, ja ono kakskertain. Kakskertaista konsonanttaa saotaa geminataks.

A consonant [can] be simple, and it [can] be doubled. Doubled consonants are called geminates.


keelisisteema

keelisisteema (nominative singular)
keelisisteemat (nominative plural)
keelisisteeman (genitive singular)
keelisisteemoin (genitive plural)
keelisisteemaa (partitive singular)
keelisisteemoja (partitive plural)
keelisisteemaa (illative singular)
keelisisteemoihe (illative plural)
keelisisteemaas (inessive singular)
keelisisteemois (inessive plural)
keelisisteemast (elative singular)
keelisisteemoist (elative plural)
keelisisteemalle (allative singular)
keelisisteemoille (allative plural)
keelisisteemaal (adessive singular)
keelisisteemoil (adessive plural)
keelisisteemalt (ablative singular)
keelisisteemoilt (ablative plural)
keelisisteemaks (singular translative)
keelisisteemoiks (plural translative)
keelisisteemanna (essive singular)
keelisisteemaan (essive singular)
keelisisteemoinna (essive plural)
keelisisteemoin (essive plural)
keelisisteemant (exessive singular)
keelisisteemoint (exessive plural)

[ˈke̝ːlʲiˌʒ̥iʃte̝ːmɑ]

From keeli (“language”) + sisteema (“system”), calque of Russian языковая система (jazykovaja sistema).

calque

языковая система

Iƶorat laatiit kansan, kumpa keelen poolest kuuluu läns-fenniläisiin kansoin gruppaa ja sil viisii i iƶoroin keeli kuuluu läns-fenniläisee keelisisteemaa.

The Ingrians make up a people, that based on their language belongs to the group of Finnic peoples and as such the language of Ingrians also belongs to the Finnic language family.


naapurikeeli

naapurikeeli (nominative singular)
naapurikeelet (nominative plural)
naapurikeelen (genitive singular)
naapurikeeliin (genitive plural)
naapurikeelilöin (genitive plural)
naapurikeeltä (partitive singular)
naapurikeelt (partitive singular)
naapurikeeliä (partitive plural)
naapurikeelilöjä (partitive plural)
naapurikeelee (illative singular)
naapurikeelii (illative plural)
naapurikeelilöihe (illative plural)
naapurikeelees (inessive singular)
naapurikeeliis (inessive plural)
naapurikeelilöis (inessive plural)
naapurikeelest (elative singular)
naapurikeelist (elative plural)
naapurikeelilöist (elative plural)
naapurikeelelle (allative singular)
naapurikeelille (allative plural)
naapurikeelilöille (allative plural)
naapurikeeleel (adessive singular)
naapurikeeliil (adessive plural)
naapurikeelilöil (adessive plural)
naapurikeelelt (ablative singular)
naapurikeelilt (ablative plural)
naapurikeelilöilt (ablative plural)
naapurikeeleks (singular translative)
naapurikeeliks (plural translative)
naapurikeelilöiks (plural translative)
naapurikeelennä (essive singular)
naapurikeeleen (essive singular)
naapurikeelinnä (essive plural)
naapurikeelilöinnä (essive plural)
naapurikeeliin (essive plural)
naapurikeelilöin (essive plural)
naapurikeelent (exessive singular)
naapurikeelint (exessive plural)
naapurikeelilöint (exessive plural)

From naapuri (“neighbour”) + keeli (“language”).

compound

Naapurikeeliin, suomen, viron ja vadjan keeliin kera iƶoran keeli ono siottu oman strukturan, fonettisen, äänisostavan, kautta, mut iƶoran keeleel ono suur yhtehös i karjalan keelen kera.

The Ingrian language is related to its neighbouring languages, Finnish, Estonian and Votic, through [its] own structure, that of phonetics, the inventory of sounds, but the Ingrian language has a strong connection with the Karelian language, too.


alakeeli

alakeeli (nominative singular)
alakeelet (nominative plural)
alakeelen (genitive singular)
alakeeliin (genitive plural)
alakeelilöin (genitive plural)
alakeeltä (partitive singular)
alakeelt (partitive singular)
alakeeliä (partitive plural)
alakeelilöjä (partitive plural)
alakeelee (illative singular)
alakeelii (illative plural)
alakeelilöihe (illative plural)
alakeelees (inessive singular)
alakeeliis (inessive plural)
alakeelilöis (inessive plural)
alakeelest (elative singular)
alakeelist (elative plural)
alakeelilöist (elative plural)
alakeelelle (allative singular)
alakeelille (allative plural)
alakeelilöille (allative plural)
alakeeleel (adessive singular)
alakeeliil (adessive plural)
alakeelilöil (adessive plural)
alakeelelt (ablative singular)
alakeelilt (ablative plural)
alakeelilöilt (ablative plural)
alakeeleks (singular translative)
alakeeliks (plural translative)
alakeelilöiks (plural translative)
alakeelennä (essive singular)
alakeeleen (essive singular)
alakeelinnä (essive plural)
alakeelilöinnä (essive plural)
alakeeliin (essive plural)
alakeelilöin (essive plural)
alakeelent (exessive singular)
alakeelint (exessive plural)
alakeelilöint (exessive plural)

[ˈɑlʲɑˌkeːlʲ]

[ˈɑlɑˌke̝ːlʲi]

From ala- (“sub-”) + keeli (“language”).

lect, dialect (a form of communication smaller than a language)


liitsa

liitsa (nominative singular)
liitsat (nominative plural)
liitsan (genitive singular)
liitsoin (genitive plural)
liitsaa (partitive singular)
liitsoja (partitive plural)
liitsaa (illative singular)
liitsoi (illative plural)
liitsaas (inessive singular)
liitsois (inessive plural)
liitsast (elative singular)
liitsoist (elative plural)
liitsalle (allative singular)
liitsoille (allative plural)
liitsaal (adessive singular)
liitsoil (adessive plural)
liitsalt (ablative singular)
liitsoilt (ablative plural)
liitsaks (singular translative)
liitsoiks (plural translative)
liitsanna (essive singular)
liitsaan (essive singular)
liitsoinna (essive plural)
liitsoin (essive plural)
liitsant (exessive singular)
liitsoint (exessive plural)

Kuran stolbikan sanomuksiis ono näytetty liitsa, kumpa tekkoo töötä, töön tekijä.

1936, V. I. Junus, N. A. Iljin, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 31:

In the sentences of the left column the person is shown, which does the job, the agent of the action.


merkitös

merkitös (nominative singular)
merkitökset (nominative plural)
merkitöksen (genitive singular)
merkitöksiin (genitive plural)
merkitöstä (partitive singular)
merkitöst (partitive singular)
merkitöksiä (partitive plural)
merkitöksee (illative singular)
merkitöksii (illative plural)
merkitöksees (inessive singular)
merkitöksiis (inessive plural)
merkitöksest (elative singular)
merkitöksist (elative plural)
merkitökselle (allative singular)
merkitöksille (allative plural)
merkitökseel (adessive singular)
merkitöksiil (adessive plural)
merkitökselt (ablative singular)
merkitöksilt (ablative plural)
merkitökseks (singular translative)
merkitöksiks (plural translative)
merkitöksennä (essive singular)
merkitökseen (essive singular)
merkitöksinnä (essive plural)
merkitöksiin (essive plural)
merkitöksent (exessive singular)
merkitöksint (exessive plural)

Sanan merkitöstä tämä vokaloin muuttumiin ei muuta, niku tekkööt lyhhyet ja pität vokalat (tuli-tuuli; savi-saavi).

This vocalic change doesn't change the meaning of the word, like do short and long vowels (tuli-tuuli; savi-saavi).


kirjutos

kirjutos (nominative singular)
kirjutokset (nominative plural)
kirjutoksen (genitive singular)
kirjutoksiin (genitive plural)
kirjutosta (partitive singular)
kirjutost (partitive singular)
kirjutoksia (partitive plural)
kirjutoksee (illative singular)
kirjutoksii (illative plural)
kirjutoksees (inessive singular)
kirjutoksiis (inessive plural)
kirjutoksest (elative singular)
kirjutoksist (elative plural)
kirjutokselle (allative singular)
kirjutoksille (allative plural)
kirjutokseel (adessive singular)
kirjutoksiil (adessive plural)
kirjutokselt (ablative singular)
kirjutoksilt (ablative plural)
kirjutokseks (singular translative)
kirjutoksiks (plural translative)
kirjutoksenna (essive singular)
kirjutokseen (essive singular)
kirjutoksinna (essive plural)
kirjutoksiin (essive plural)
kirjutoksent (exessive singular)
kirjutoksint (exessive plural)

From kirjuttaa (“to write”) + -os. Compare Finnish kirjoitus.

Kirjutoksees neet äänet merkitää merkkilöil, kumpia kutsutaa kirjamerkkilöiks tali bukvoiks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

In writing these sounds are marked with signs, which are called letters or bukvas.


pittuussteeppeni

pittuussteeppeni (nominative singular)
pittuussteeppenit (nominative plural)
pittuussteeppenin (genitive singular)
pittuussteeppeniin (genitive plural)
pittuussteeppenilöin (genitive plural)
pittuussteeppeniä (partitive singular)
pittuussteeppenijä (partitive plural)
pittuussteeppenilöjä (partitive plural)
pittuussteeppenii (illative singular)
pittuussteeppenii (illative plural)
pittuussteeppenilöihe (illative plural)
pittuussteeppeniis (inessive singular)
pittuussteeppeniis (inessive plural)
pittuussteeppenilöis (inessive plural)
pittuussteeppenist (elative singular)
pittuussteeppeniist (elative plural)
pittuussteeppenilöist (elative plural)
pittuussteeppenille (allative singular)
pittuussteeppeniille (allative plural)
pittuussteeppenilöille (allative plural)
pittuussteeppeniil (adessive singular)
pittuussteeppeniil (adessive plural)
pittuussteeppenilöil (adessive plural)
pittuussteeppenilt (ablative singular)
pittuussteeppeniilt (ablative plural)
pittuussteeppenilöilt (ablative plural)
pittuussteeppeniks (singular translative)
pittuussteeppeniiks (plural translative)
pittuussteeppenilöiks (plural translative)
pittuussteeppeninnä (essive singular)
pittuussteeppeniin (essive singular)
pittuussteeppeniinnä (essive plural)
pittuussteeppenilöinnä (essive plural)
pittuussteeppeniin (essive plural)
pittuussteeppenilöin (essive plural)
pittuussteeppenint (exessive singular)
pittuussteeppeniint (exessive plural)
pittuussteeppenilöint (exessive plural)

From pittuus (“length”) + steeppeni (“grade”).

Iƶoran keelees vokaloil ono kaks pittuussteeppeniä: lyhyt ja pitkä.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 8:

In the Ingrian language vowels have two length categories: short and long.


veittää

veitän (first-person present singular)
en veitä (first-person negative present singular)
oon veittänt (first-person perfect singular)
oon veittänyt (first-person perfect singular)
en oo veittänt (first-person negative perfect singular)
en oo veittänyt (first-person negative perfect singular)
veität (present second-person singular)
et veitä (negative present second-person singular)
oot veittänt (perfect second-person singular)
oot veittänyt (perfect second-person singular)
et oo veittänt (negative perfect second-person singular)
et oo veittänyt (negative perfect second-person singular)
veittää (present singular third-person)
ei veitä (negative present singular third-person)
ono veittänt (perfect singular third-person)
ono veittänyt (perfect singular third-person)
ei oo veittänt (negative perfect singular third-person)
ei oo veittänyt (negative perfect singular third-person)
veitämmä (first-person plural present)
emmä veitä (first-person negative plural present)
oomma veittäneet (first-person perfect plural)
emmä oo veittäneet (first-person negative perfect plural)
veitättä (plural present second-person)
että veitä (negative plural present second-person)
ootta veittäneet (perfect plural second-person)
että oo veittäneet (negative perfect plural second-person)
veittäät (plural present third-person)
veittävät (plural present third-person)
veitetää (plural present third-person)
evät veitä (negative plural present third-person)
ei veitetä (negative plural present third-person)
ovat veittäneet (perfect plural third-person)
evät oo veittäneet (negative perfect plural third-person)
ei oo veitetty (negative perfect plural third-person)
veitetää (impersonal present)
ei veitetä (impersonal negative present)
ono veitetty (impersonal perfect)
ei oo veitetty (impersonal negative perfect)
veitin (first-person imperfect singular)
en veittänt (first-person imperfect negative singular)
en veittänyt (first-person imperfect negative singular)
olin veittänt (first-person pluperfect singular)
olin veittänyt (first-person pluperfect singular)
en olt veittänt (first-person negative pluperfect singular)
en olt veittänyt (first-person negative pluperfect singular)
veitit (imperfect second-person singular)
et veittänt (imperfect negative second-person singular)
et veittänyt (imperfect negative second-person singular)
olit veittänt (pluperfect second-person singular)
olit veittänyt (pluperfect second-person singular)
et olt veittänt (negative pluperfect second-person singular)
et olt veittänyt (negative pluperfect second-person singular)
veitti (imperfect singular third-person)
ei veittänt (imperfect negative singular third-person)
ei veittänyt (imperfect negative singular third-person)
oli veittänt (pluperfect singular third-person)
oli veittänyt (pluperfect singular third-person)
ei olt veittänt (negative pluperfect singular third-person)
ei olt veittänyt (negative pluperfect singular third-person)
veitimmä (first-person imperfect plural)
emmä veittäneet (first-person imperfect negative plural)
olimma veittäneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet veittäneet (first-person negative pluperfect plural)
veitittä (imperfect plural second-person)
että veittäneet (imperfect negative plural second-person)
olitta veittäneet (pluperfect plural second-person)
että olleet veittäneet (negative pluperfect plural second-person)
veittiit (imperfect plural third-person)
veittivät (imperfect plural third-person)
veitettii (imperfect plural third-person)
evät veittäneet (imperfect negative plural third-person)
ei veitetty (imperfect negative plural third-person)
olivat veittäneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet veittäneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt veitetty (negative pluperfect plural third-person)
veitettii (imperfect impersonal)
ei veitetty (imperfect impersonal negative)
oli veitetty (impersonal pluperfect)
ei olt veitetty (impersonal negative pluperfect)
veittäisin (first-person present singular)
en veittäis (first-person negative present singular)
olisin veittänt (first-person perfect singular)
olisin veittänyt (first-person perfect singular)
en olis veittänt (first-person negative perfect singular)
en olis veittänyt (first-person negative perfect singular)
veittäisit (present second-person singular)
veittäist (present second-person singular)
et veittäis (negative present second-person singular)
olisit veittänt (perfect second-person singular)
olisit veittänyt (perfect second-person singular)
et olis veittänt (negative perfect second-person singular)
et olis veittänyt (negative perfect second-person singular)
veittäis (present singular third-person)
ei veittäis (negative present singular third-person)
olis veittänt (perfect singular third-person)
olis veittänyt (perfect singular third-person)
ei olis veittänt (negative perfect singular third-person)
ei olis veittänyt (negative perfect singular third-person)
veittäisimmä (first-person plural present)
emmä veittäis (first-person negative plural present)
olisimma veittäneet (first-person perfect plural)
emmä olis veittäneet (first-person negative perfect plural)
veittäisittä (plural present second-person)
että veittäis (negative plural present second-person)
olisitta veittäneet (perfect plural second-person)
että olis veittäneet (negative perfect plural second-person)
veittäisiit (plural present third-person)
veittäisivät (plural present third-person)
veitettäis (plural present third-person)
evät veittäis (negative plural present third-person)
ei veitettäis (negative plural present third-person)
olisivat veittäneet (perfect plural third-person)
evät olis veittäneet (negative perfect plural third-person)
ei olis veitetty (negative perfect plural third-person)
veitettäis (impersonal present)
ei veitettäis (impersonal negative present)
olis veitetty (impersonal perfect)
ei olis veitetty (impersonal negative perfect)
veitä (present second-person singular)
elä veitä (negative present second-person singular)
oo veittänt (perfect second-person singular)
oo veittänyt (perfect second-person singular)
elä oo veittänt (negative perfect second-person singular)
elä oo veittänyt (negative perfect second-person singular)
veittäköö (present singular third-person)
elköö veittäkö (negative present singular third-person)
olkoo veittänt (perfect singular third-person)
olkoo veittänyt (perfect singular third-person)
elköö olko veittänt (negative perfect singular third-person)
elköö olko veittänyt (negative perfect singular third-person)
veittäkää (plural present second-person)
elkää veittäkö (negative plural present second-person)
olkaa veittäneet (perfect plural second-person)
elkää olko veittäneet (negative perfect plural second-person)
veittäkööt (plural present third-person)
elkööt veittäkö (negative plural present third-person)
elköö veitettäkö (negative plural present third-person)
olkoot veittäneet (perfect plural third-person)
elkööt olko veittäneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko veitetty (negative perfect plural third-person)
veitettäkköö (impersonal present)
elköö veitettäkö (impersonal negative present)
olkoo veitetty (impersonal perfect)
elköö olko veitetty (impersonal negative perfect)
veittänen (first-person present singular)
en veittäne (first-person negative present singular)
veittänet (present second-person singular)
et veittäne (negative present second-person singular)
veittänöö (present singular third-person)
ei veittäne (negative present singular third-person)
veittänemmä (first-person plural present)
emmä veittäne (first-person negative plural present)
veittänettä (plural present second-person)
että veittäne (negative plural present second-person)
veittänööt (plural present third-person)
evät veittäne (negative plural present third-person)
ei veitettäne (negative plural present third-person)
veitettännöö (impersonal present)
ei veitettäne (impersonal negative present)
veittää (infinitive infinitive-i)
veittävä (active participle present)
veitettävä (participle passive present)
veittäjees (inessive infinitive infinitive-ii)
veittänt (active participle past)
veittänyt (active participle past)
veitetty (participle passive past)
veittäen (infinitive infinitive-ii instructive)
veittämää (illative infinitive infinitive-iii)
veittämääs (inessive infinitive infinitive-iii)
veittämäst (elative infinitive infinitive-iii)
veittämätä (abessive infinitive infinitive-iii)
veittämiin (infinitive infinitive-iv nominative)
veittämistä (infinitive infinitive-iv partitive)
veittämist (infinitive infinitive-iv partitive)

[ˈʋe̞i̯tːæː]

Iskljucenijan kera laatiit sanat, kummat ollaa veitetty toisist sannoist (tekosannoist) ja näyttäät tekijää tali tekövää.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 16:

An exception is also composed by the words, which are derived from other words (verbs) and denote an agent or object.


röhkää

röhän (first-person present singular)
en röhä (first-person negative present singular)
oon röhkänt (first-person perfect singular)
oon röhkänyt (first-person perfect singular)
en oo röhkänt (first-person negative perfect singular)
en oo röhkänyt (first-person negative perfect singular)
röhät (present second-person singular)
et röhä (negative present second-person singular)
oot röhkänt (perfect second-person singular)
oot röhkänyt (perfect second-person singular)
et oo röhkänt (negative perfect second-person singular)
et oo röhkänyt (negative perfect second-person singular)
röhkää (present singular third-person)
ei röhä (negative present singular third-person)
ono röhkänt (perfect singular third-person)
ono röhkänyt (perfect singular third-person)
ei oo röhkänt (negative perfect singular third-person)
ei oo röhkänyt (negative perfect singular third-person)
röhämmä (first-person plural present)
emmä röhä (first-person negative plural present)
oomma röhkäneet (first-person perfect plural)
emmä oo röhkäneet (first-person negative perfect plural)
röhättä (plural present second-person)
että röhä (negative plural present second-person)
ootta röhkäneet (perfect plural second-person)
että oo röhkäneet (negative perfect plural second-person)
röhkäät (plural present third-person)
röhkävät (plural present third-person)
röhetää (plural present third-person)
evät röhä (negative plural present third-person)
ei röhetä (negative plural present third-person)
ovat röhkäneet (perfect plural third-person)
evät oo röhkäneet (negative perfect plural third-person)
ei oo röhetty (negative perfect plural third-person)
röhetää (impersonal present)
ei röhetä (impersonal negative present)
ono röhetty (impersonal perfect)
ei oo röhetty (impersonal negative perfect)
röhin (first-person imperfect singular)
en röhkänt (first-person imperfect negative singular)
en röhkänyt (first-person imperfect negative singular)
olin röhkänt (first-person pluperfect singular)
olin röhkänyt (first-person pluperfect singular)
en olt röhkänt (first-person negative pluperfect singular)
en olt röhkänyt (first-person negative pluperfect singular)
röhit (imperfect second-person singular)
et röhkänt (imperfect negative second-person singular)
et röhkänyt (imperfect negative second-person singular)
olit röhkänt (pluperfect second-person singular)
olit röhkänyt (pluperfect second-person singular)
et olt röhkänt (negative pluperfect second-person singular)
et olt röhkänyt (negative pluperfect second-person singular)
röhki (imperfect singular third-person)
ei röhkänt (imperfect negative singular third-person)
ei röhkänyt (imperfect negative singular third-person)
oli röhkänt (pluperfect singular third-person)
oli röhkänyt (pluperfect singular third-person)
ei olt röhkänt (negative pluperfect singular third-person)
ei olt röhkänyt (negative pluperfect singular third-person)
röhimmä (first-person imperfect plural)
emmä röhkäneet (first-person imperfect negative plural)
olimma röhkäneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet röhkäneet (first-person negative pluperfect plural)
röhittä (imperfect plural second-person)
että röhkäneet (imperfect negative plural second-person)
olitta röhkäneet (pluperfect plural second-person)
että olleet röhkäneet (negative pluperfect plural second-person)
röhkiit (imperfect plural third-person)
röhkivät (imperfect plural third-person)
röhettii (imperfect plural third-person)
evät röhkäneet (imperfect negative plural third-person)
ei röhetty (imperfect negative plural third-person)
olivat röhkäneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet röhkäneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt röhetty (negative pluperfect plural third-person)
röhettii (imperfect impersonal)
ei röhetty (imperfect impersonal negative)
oli röhetty (impersonal pluperfect)
ei olt röhetty (impersonal negative pluperfect)
röhkäisin (first-person present singular)
en röhkäis (first-person negative present singular)
olisin röhkänt (first-person perfect singular)
olisin röhkänyt (first-person perfect singular)
en olis röhkänt (first-person negative perfect singular)
en olis röhkänyt (first-person negative perfect singular)
röhkäisit (present second-person singular)
röhkäist (present second-person singular)
et röhkäis (negative present second-person singular)
olisit röhkänt (perfect second-person singular)
olisit röhkänyt (perfect second-person singular)
et olis röhkänt (negative perfect second-person singular)
et olis röhkänyt (negative perfect second-person singular)
röhkäis (present singular third-person)
ei röhkäis (negative present singular third-person)
olis röhkänt (perfect singular third-person)
olis röhkänyt (perfect singular third-person)
ei olis röhkänt (negative perfect singular third-person)
ei olis röhkänyt (negative perfect singular third-person)
röhkäisimmä (first-person plural present)
emmä röhkäis (first-person negative plural present)
olisimma röhkäneet (first-person perfect plural)
emmä olis röhkäneet (first-person negative perfect plural)
röhkäisittä (plural present second-person)
että röhkäis (negative plural present second-person)
olisitta röhkäneet (perfect plural second-person)
että olis röhkäneet (negative perfect plural second-person)
röhkäisiit (plural present third-person)
röhkäisivät (plural present third-person)
röhettäis (plural present third-person)
evät röhkäis (negative plural present third-person)
ei röhettäis (negative plural present third-person)
olisivat röhkäneet (perfect plural third-person)
evät olis röhkäneet (negative perfect plural third-person)
ei olis röhetty (negative perfect plural third-person)
röhettäis (impersonal present)
ei röhettäis (impersonal negative present)
olis röhetty (impersonal perfect)
ei olis röhetty (impersonal negative perfect)
röhä (present second-person singular)
elä röhä (negative present second-person singular)
oo röhkänt (perfect second-person singular)
oo röhkänyt (perfect second-person singular)
elä oo röhkänt (negative perfect second-person singular)
elä oo röhkänyt (negative perfect second-person singular)
röhkäköö (present singular third-person)
elköö röhkäkö (negative present singular third-person)
olkoo röhkänt (perfect singular third-person)
olkoo röhkänyt (perfect singular third-person)
elköö olko röhkänt (negative perfect singular third-person)
elköö olko röhkänyt (negative perfect singular third-person)
röhkäkää (plural present second-person)
elkää röhkäkö (negative plural present second-person)
olkaa röhkäneet (perfect plural second-person)
elkää olko röhkäneet (negative perfect plural second-person)
röhkäkööt (plural present third-person)
elkööt röhkäkö (negative plural present third-person)
elköö röhettäkö (negative plural present third-person)
olkoot röhkäneet (perfect plural third-person)
elkööt olko röhkäneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko röhetty (negative perfect plural third-person)
röhettäkköö (impersonal present)
elköö röhettäkö (impersonal negative present)
olkoo röhetty (impersonal perfect)
elköö olko röhetty (impersonal negative perfect)
röhkänen (first-person present singular)
en röhkäne (first-person negative present singular)
röhkänet (present second-person singular)
et röhkäne (negative present second-person singular)
röhkänöö (present singular third-person)
ei röhkäne (negative present singular third-person)
röhkänemmä (first-person plural present)
emmä röhkäne (first-person negative plural present)
röhkänettä (plural present second-person)
että röhkäne (negative plural present second-person)
röhkänööt (plural present third-person)
evät röhkäne (negative plural present third-person)
ei röhettäne (negative plural present third-person)
röhettännöö (impersonal present)
ei röhettäne (impersonal negative present)
röhkää (infinitive infinitive-i)
röhkävä (active participle present)
röhettävä (participle passive present)
röhkäjees (inessive infinitive infinitive-ii)
röhkänt (active participle past)
röhkänyt (active participle past)
röhetty (participle passive past)
röhkäen (infinitive infinitive-ii instructive)
röhkämää (illative infinitive infinitive-iii)
röhkämääs (inessive infinitive infinitive-iii)
röhkämäst (elative infinitive infinitive-iii)
röhkämätä (abessive infinitive infinitive-iii)
röhkämiin (infinitive infinitive-iv nominative)
röhkämistä (infinitive infinitive-iv partitive)
röhkämist (infinitive infinitive-iv partitive)

From Proto-Finnic *röhkädäk, of onomatopoeic origin. Cognates include dialectal Finnish röhkää and Livvi röhkiä.

Sika röhkää. Susi ulvoo.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:


cikertää

cikerrän (first-person present singular)
en cikerrä (first-person negative present singular)
oon cikertänt (first-person perfect singular)
oon cikertänyt (first-person perfect singular)
en oo cikertänt (first-person negative perfect singular)
en oo cikertänyt (first-person negative perfect singular)
cikerrät (present second-person singular)
et cikerrä (negative present second-person singular)
oot cikertänt (perfect second-person singular)
oot cikertänyt (perfect second-person singular)
et oo cikertänt (negative perfect second-person singular)
et oo cikertänyt (negative perfect second-person singular)
cikertää (present singular third-person)
ei cikerrä (negative present singular third-person)
ono cikertänt (perfect singular third-person)
ono cikertänyt (perfect singular third-person)
ei oo cikertänt (negative perfect singular third-person)
ei oo cikertänyt (negative perfect singular third-person)
cikerrämmä (first-person plural present)
emmä cikerrä (first-person negative plural present)
oomma cikertänneet (first-person perfect plural)
emmä oo cikertänneet (first-person negative perfect plural)
cikerrättä (plural present second-person)
että cikerrä (negative plural present second-person)
ootta cikertänneet (perfect plural second-person)
että oo cikertänneet (negative perfect plural second-person)
cikertäät (plural present third-person)
cikertävät (plural present third-person)
cikerrettää (plural present third-person)
evät cikerrä (negative plural present third-person)
ei cikerretä (negative plural present third-person)
ovat cikertänneet (perfect plural third-person)
evät oo cikertänneet (negative perfect plural third-person)
ei oo cikerretty (negative perfect plural third-person)
cikerrettää (impersonal present)
ei cikerretä (impersonal negative present)
ono cikerretty (impersonal perfect)
ei oo cikerretty (impersonal negative perfect)
cikersin (first-person imperfect singular)
en cikertänt (first-person imperfect negative singular)
en cikertänyt (first-person imperfect negative singular)
olin cikertänt (first-person pluperfect singular)
olin cikertänyt (first-person pluperfect singular)
en olt cikertänt (first-person negative pluperfect singular)
en olt cikertänyt (first-person negative pluperfect singular)
cikersit (imperfect second-person singular)
et cikertänt (imperfect negative second-person singular)
et cikertänyt (imperfect negative second-person singular)
olit cikertänt (pluperfect second-person singular)
olit cikertänyt (pluperfect second-person singular)
et olt cikertänt (negative pluperfect second-person singular)
et olt cikertänyt (negative pluperfect second-person singular)
cikersi (imperfect singular third-person)
ei cikertänt (imperfect negative singular third-person)
ei cikertänyt (imperfect negative singular third-person)
oli cikertänt (pluperfect singular third-person)
oli cikertänyt (pluperfect singular third-person)
ei olt cikertänt (negative pluperfect singular third-person)
ei olt cikertänyt (negative pluperfect singular third-person)
cikersimmä (first-person imperfect plural)
emmä cikertänneet (first-person imperfect negative plural)
olimma cikertänneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet cikertänneet (first-person negative pluperfect plural)
cikersittä (imperfect plural second-person)
että cikertänneet (imperfect negative plural second-person)
olitta cikertänneet (pluperfect plural second-person)
että olleet cikertänneet (negative pluperfect plural second-person)
cikersiit (imperfect plural third-person)
cikersivät (imperfect plural third-person)
cikerrettii (imperfect plural third-person)
evät cikertänneet (imperfect negative plural third-person)
ei cikerretty (imperfect negative plural third-person)
olivat cikertänneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet cikertänneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt cikerretty (negative pluperfect plural third-person)
cikerrettii (imperfect impersonal)
ei cikerretty (imperfect impersonal negative)
oli cikerretty (impersonal pluperfect)
ei olt cikerretty (impersonal negative pluperfect)
cikertäisin (first-person present singular)
en cikertäis (first-person negative present singular)
olisin cikertänt (first-person perfect singular)
olisin cikertänyt (first-person perfect singular)
en olis cikertänt (first-person negative perfect singular)
en olis cikertänyt (first-person negative perfect singular)
cikertäisit (present second-person singular)
cikertäist (present second-person singular)
et cikertäis (negative present second-person singular)
olisit cikertänt (perfect second-person singular)
olisit cikertänyt (perfect second-person singular)
et olis cikertänt (negative perfect second-person singular)
et olis cikertänyt (negative perfect second-person singular)
cikertäis (present singular third-person)
ei cikertäis (negative present singular third-person)
olis cikertänt (perfect singular third-person)
olis cikertänyt (perfect singular third-person)
ei olis cikertänt (negative perfect singular third-person)
ei olis cikertänyt (negative perfect singular third-person)
cikertäisimmä (first-person plural present)
emmä cikertäis (first-person negative plural present)
olisimma cikertänneet (first-person perfect plural)
emmä olis cikertänneet (first-person negative perfect plural)
cikertäisittä (plural present second-person)
että cikertäis (negative plural present second-person)
olisitta cikertänneet (perfect plural second-person)
että olis cikertänneet (negative perfect plural second-person)
cikertäisiit (plural present third-person)
cikertäisivät (plural present third-person)
cikerrettäis (plural present third-person)
evät cikertäis (negative plural present third-person)
ei cikerrettäis (negative plural present third-person)
olisivat cikertänneet (perfect plural third-person)
evät olis cikertänneet (negative perfect plural third-person)
ei olis cikerretty (negative perfect plural third-person)
cikerrettäis (impersonal present)
ei cikerrettäis (impersonal negative present)
olis cikerretty (impersonal perfect)
ei olis cikerretty (impersonal negative perfect)
cikerrä (present second-person singular)
elä cikerrä (negative present second-person singular)
oo cikertänt (perfect second-person singular)
oo cikertänyt (perfect second-person singular)
elä oo cikertänt (negative perfect second-person singular)
elä oo cikertänyt (negative perfect second-person singular)
cikertäkköö (present singular third-person)
elköö cikertäkö (negative present singular third-person)
olkoo cikertänt (perfect singular third-person)
olkoo cikertänyt (perfect singular third-person)
elköö olko cikertänt (negative perfect singular third-person)
elköö olko cikertänyt (negative perfect singular third-person)
cikertäkkää (plural present second-person)
elkää cikertäkö (negative plural present second-person)
olkaa cikertänneet (perfect plural second-person)
elkää olko cikertänneet (negative perfect plural second-person)
cikertäkkööt (plural present third-person)
elkööt cikertäkö (negative plural present third-person)
elköö cikerrettäkö (negative plural present third-person)
olkoot cikertänneet (perfect plural third-person)
elkööt olko cikertänneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko cikerretty (negative perfect plural third-person)
cikerrettäköö (impersonal present)
elköö cikerrettäkö (impersonal negative present)
olkoo cikerretty (impersonal perfect)
elköö olko cikerretty (impersonal negative perfect)
cikertänen (first-person present singular)
en cikertäne (first-person negative present singular)
cikertänet (present second-person singular)
et cikertäne (negative present second-person singular)
cikertännöö (present singular third-person)
ei cikertäne (negative present singular third-person)
cikertänemmä (first-person plural present)
emmä cikertäne (first-person negative plural present)
cikertänettä (plural present second-person)
että cikertäne (negative plural present second-person)
cikertännööt (plural present third-person)
evät cikertäne (negative plural present third-person)
ei cikerrettäne (negative plural present third-person)
cikerrettänöö (impersonal present)
ei cikerrettäne (impersonal negative present)
cikertää (infinitive infinitive-i)
cikertävä (active participle present)
cikerrettävä (participle passive present)
cikertäes (inessive infinitive infinitive-ii)
cikertänt (active participle past)
cikertänyt (active participle past)
cikerretty (participle passive past)
cikertäen (infinitive infinitive-ii instructive)
cikertämmää (illative infinitive infinitive-iii)
cikertämäs (inessive infinitive infinitive-iii)
cikertämäst (elative infinitive infinitive-iii)
cikertämätä (abessive infinitive infinitive-iii)
cikertämiin (infinitive infinitive-iv nominative)
cikertämistä (infinitive infinitive-iv partitive)
cikertämist (infinitive infinitive-iv partitive)

[ˈt͡ʃiɡ̊e̞rd̥æː]

Pääsky cikertää. Hiiri piukkaa.

(intransitive) to chirp, twitter; to warble


njaukkua

njaukun (first-person present singular)
en njauku (first-person negative present singular)
oon njaukkunt (first-person perfect singular)
oon njaukkunut (first-person perfect singular)
en oo njaukkunt (first-person negative perfect singular)
en oo njaukkunut (first-person negative perfect singular)
njaukut (present second-person singular)
et njauku (negative present second-person singular)
oot njaukkunt (perfect second-person singular)
oot njaukkunut (perfect second-person singular)
et oo njaukkunt (negative perfect second-person singular)
et oo njaukkunut (negative perfect second-person singular)
njaukkuu (present singular third-person)
ei njauku (negative present singular third-person)
ono njaukkunt (perfect singular third-person)
ono njaukkunut (perfect singular third-person)
ei oo njaukkunt (negative perfect singular third-person)
ei oo njaukkunut (negative perfect singular third-person)
njaukumma (first-person plural present)
emmä njauku (first-person negative plural present)
oomma njaukkuneet (first-person perfect plural)
emmä oo njaukkuneet (first-person negative perfect plural)
njaukutta (plural present second-person)
että njauku (negative plural present second-person)
ootta njaukkuneet (perfect plural second-person)
että oo njaukkuneet (negative perfect plural second-person)
njaukkuut (plural present third-person)
njaukkuvat (plural present third-person)
njaukutaa (plural present third-person)
evät njauku (negative plural present third-person)
ei njaukuta (negative plural present third-person)
ovat njaukkuneet (perfect plural third-person)
evät oo njaukkuneet (negative perfect plural third-person)
ei oo njaukuttu (negative perfect plural third-person)
njaukutaa (impersonal present)
ei njaukuta (impersonal negative present)
ono njaukuttu (impersonal perfect)
ei oo njaukuttu (impersonal negative perfect)
njaukuin (first-person imperfect singular)
en njaukkunt (first-person imperfect negative singular)
en njaukkunut (first-person imperfect negative singular)
olin njaukkunt (first-person pluperfect singular)
olin njaukkunut (first-person pluperfect singular)
en olt njaukkunt (first-person negative pluperfect singular)
en olt njaukkunut (first-person negative pluperfect singular)
njaukuit (imperfect second-person singular)
et njaukkunt (imperfect negative second-person singular)
et njaukkunut (imperfect negative second-person singular)
olit njaukkunt (pluperfect second-person singular)
olit njaukkunut (pluperfect second-person singular)
et olt njaukkunt (negative pluperfect second-person singular)
et olt njaukkunut (negative pluperfect second-person singular)
njaukkui (imperfect singular third-person)
ei njaukkunt (imperfect negative singular third-person)
ei njaukkunut (imperfect negative singular third-person)
oli njaukkunt (pluperfect singular third-person)
oli njaukkunut (pluperfect singular third-person)
ei olt njaukkunt (negative pluperfect singular third-person)
ei olt njaukkunut (negative pluperfect singular third-person)
njaukuimma (first-person imperfect plural)
emmä njaukkuneet (first-person imperfect negative plural)
olimma njaukkuneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet njaukkuneet (first-person negative pluperfect plural)
njaukuitta (imperfect plural second-person)
että njaukkuneet (imperfect negative plural second-person)
olitta njaukkuneet (pluperfect plural second-person)
että olleet njaukkuneet (negative pluperfect plural second-person)
njaukkuit (imperfect plural third-person)
njaukkuivat (imperfect plural third-person)
njaukuttii (imperfect plural third-person)
evät njaukkuneet (imperfect negative plural third-person)
ei njaukuttu (imperfect negative plural third-person)
olivat njaukkuneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet njaukkuneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt njaukuttu (negative pluperfect plural third-person)
njaukuttii (imperfect impersonal)
ei njaukuttu (imperfect impersonal negative)
oli njaukuttu (impersonal pluperfect)
ei olt njaukuttu (impersonal negative pluperfect)
njaukkuisin (first-person present singular)
en njaukkuis (first-person negative present singular)
olisin njaukkunt (first-person perfect singular)
olisin njaukkunut (first-person perfect singular)
en olis njaukkunt (first-person negative perfect singular)
en olis njaukkunut (first-person negative perfect singular)
njaukkuisit (present second-person singular)
njaukkuist (present second-person singular)
et njaukkuis (negative present second-person singular)
olisit njaukkunt (perfect second-person singular)
olisit njaukkunut (perfect second-person singular)
et olis njaukkunt (negative perfect second-person singular)
et olis njaukkunut (negative perfect second-person singular)
njaukkuis (present singular third-person)
ei njaukkuis (negative present singular third-person)
olis njaukkunt (perfect singular third-person)
olis njaukkunut (perfect singular third-person)
ei olis njaukkunt (negative perfect singular third-person)
ei olis njaukkunut (negative perfect singular third-person)
njaukkuisimma (first-person plural present)
emmä njaukkuis (first-person negative plural present)
olisimma njaukkuneet (first-person perfect plural)
emmä olis njaukkuneet (first-person negative perfect plural)
njaukkuisitta (plural present second-person)
että njaukkuis (negative plural present second-person)
olisitta njaukkuneet (perfect plural second-person)
että olis njaukkuneet (negative perfect plural second-person)
njaukkuisiit (plural present third-person)
njaukkuisivat (plural present third-person)
njaukuttais (plural present third-person)
evät njaukkuis (negative plural present third-person)
ei njaukuttais (negative plural present third-person)
olisivat njaukkuneet (perfect plural third-person)
evät olis njaukkuneet (negative perfect plural third-person)
ei olis njaukuttu (negative perfect plural third-person)
njaukuttais (impersonal present)
ei njaukuttais (impersonal negative present)
olis njaukuttu (impersonal perfect)
ei olis njaukuttu (impersonal negative perfect)
njauku (present second-person singular)
elä njauku (negative present second-person singular)
oo njaukkunt (perfect second-person singular)
oo njaukkunut (perfect second-person singular)
elä oo njaukkunt (negative perfect second-person singular)
elä oo njaukkunut (negative perfect second-person singular)
njaukkukoo (present singular third-person)
elköö njaukkuko (negative present singular third-person)
olkoo njaukkunt (perfect singular third-person)
olkoo njaukkunut (perfect singular third-person)
elköö olko njaukkunt (negative perfect singular third-person)
elköö olko njaukkunut (negative perfect singular third-person)
njaukkukaa (plural present second-person)
elkää njaukkuko (negative plural present second-person)
olkaa njaukkuneet (perfect plural second-person)
elkää olko njaukkuneet (negative perfect plural second-person)
njaukkukoot (plural present third-person)
elkööt njaukkuko (negative plural present third-person)
elköö njaukuttako (negative plural present third-person)
olkoot njaukkuneet (perfect plural third-person)
elkööt olko njaukkuneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko njaukuttu (negative perfect plural third-person)
njaukuttakkoo (impersonal present)
elköö njaukuttako (impersonal negative present)
olkoo njaukuttu (impersonal perfect)
elköö olko njaukuttu (impersonal negative perfect)
njaukkunen (first-person present singular)
en njaukkune (first-person negative present singular)
njaukkunet (present second-person singular)
et njaukkune (negative present second-person singular)
njaukkunoo (present singular third-person)
ei njaukkune (negative present singular third-person)
njaukkunemma (first-person plural present)
emmä njaukkune (first-person negative plural present)
njaukkunetta (plural present second-person)
että njaukkune (negative plural present second-person)
njaukkunoot (plural present third-person)
evät njaukkune (negative plural present third-person)
ei njaukuttane (negative plural present third-person)
njaukuttannoo (impersonal present)
ei njaukuttane (impersonal negative present)
njaukkua (infinitive infinitive-i)
njaukkuva (active participle present)
njaukuttava (participle passive present)
njaukkujees (inessive infinitive infinitive-ii)
njaukkunt (active participle past)
njaukkunut (active participle past)
njaukuttu (participle passive past)
njaukkuen (infinitive infinitive-ii instructive)
njaukkumaa (illative infinitive infinitive-iii)
njaukkumaas (inessive infinitive infinitive-iii)
njaukkumast (elative infinitive infinitive-iii)
njaukkumata (abessive infinitive infinitive-iii)
njaukkumiin (infinitive infinitive-iv nominative)
njaukkumista (infinitive infinitive-iv partitive)
njaukkumist (infinitive infinitive-iv partitive)

/ˈnʲɑu̯kːuɑ/

/ˈnʲɑu̯kːuɑ/

Of onomatopoeic origin. Compare Finnish naukua and Veps näukta.

Konna hyppii. Kissa njaukkuu.


piukkaa

piukan (first-person present singular)
en piuka (first-person negative present singular)
oon piukkant (first-person perfect singular)
oon piukkanut (first-person perfect singular)
en oo piukkant (first-person negative perfect singular)
en oo piukkanut (first-person negative perfect singular)
piukat (present second-person singular)
et piuka (negative present second-person singular)
oot piukkant (perfect second-person singular)
oot piukkanut (perfect second-person singular)
et oo piukkant (negative perfect second-person singular)
et oo piukkanut (negative perfect second-person singular)
piukkaa (present singular third-person)
ei piuka (negative present singular third-person)
ono piukkant (perfect singular third-person)
ono piukkanut (perfect singular third-person)
ei oo piukkant (negative perfect singular third-person)
ei oo piukkanut (negative perfect singular third-person)
piukamma (first-person plural present)
emmä piuka (first-person negative plural present)
oomma piukkaneet (first-person perfect plural)
emmä oo piukkaneet (first-person negative perfect plural)
piukatta (plural present second-person)
että piuka (negative plural present second-person)
ootta piukkaneet (perfect plural second-person)
että oo piukkaneet (negative perfect plural second-person)
piukkaat (plural present third-person)
piukkavat (plural present third-person)
piuketaa (plural present third-person)
evät piuka (negative plural present third-person)
ei piuketa (negative plural present third-person)
ovat piukkaneet (perfect plural third-person)
evät oo piukkaneet (negative perfect plural third-person)
ei oo piukettu (negative perfect plural third-person)
piuketaa (impersonal present)
ei piuketa (impersonal negative present)
ono piukettu (impersonal perfect)
ei oo piukettu (impersonal negative perfect)
piukin (first-person imperfect singular)
en piukkant (first-person imperfect negative singular)
en piukkanut (first-person imperfect negative singular)
olin piukkant (first-person pluperfect singular)
olin piukkanut (first-person pluperfect singular)
en olt piukkant (first-person negative pluperfect singular)
en olt piukkanut (first-person negative pluperfect singular)
piukit (imperfect second-person singular)
et piukkant (imperfect negative second-person singular)
et piukkanut (imperfect negative second-person singular)
olit piukkant (pluperfect second-person singular)
olit piukkanut (pluperfect second-person singular)
et olt piukkant (negative pluperfect second-person singular)
et olt piukkanut (negative pluperfect second-person singular)
piukki (imperfect singular third-person)
ei piukkant (imperfect negative singular third-person)
ei piukkanut (imperfect negative singular third-person)
oli piukkant (pluperfect singular third-person)
oli piukkanut (pluperfect singular third-person)
ei olt piukkant (negative pluperfect singular third-person)
ei olt piukkanut (negative pluperfect singular third-person)
piukimma (first-person imperfect plural)
emmä piukkaneet (first-person imperfect negative plural)
olimma piukkaneet (first-person pluperfect plural)
emmä olleet piukkaneet (first-person negative pluperfect plural)
piukitta (imperfect plural second-person)
että piukkaneet (imperfect negative plural second-person)
olitta piukkaneet (pluperfect plural second-person)
että olleet piukkaneet (negative pluperfect plural second-person)
piukkiit (imperfect plural third-person)
piukkivat (imperfect plural third-person)
piukettii (imperfect plural third-person)
evät piukkaneet (imperfect negative plural third-person)
ei piukettu (imperfect negative plural third-person)
olivat piukkaneet (pluperfect plural third-person)
evät olleet piukkaneet (negative pluperfect plural third-person)
ei olt piukettu (negative pluperfect plural third-person)
piukettii (imperfect impersonal)
ei piukettu (imperfect impersonal negative)
oli piukettu (impersonal pluperfect)
ei olt piukettu (impersonal negative pluperfect)
piukkaisin (first-person present singular)
en piukkais (first-person negative present singular)
olisin piukkant (first-person perfect singular)
olisin piukkanut (first-person perfect singular)
en olis piukkant (first-person negative perfect singular)
en olis piukkanut (first-person negative perfect singular)
piukkaisit (present second-person singular)
piukkaist (present second-person singular)
et piukkais (negative present second-person singular)
olisit piukkant (perfect second-person singular)
olisit piukkanut (perfect second-person singular)
et olis piukkant (negative perfect second-person singular)
et olis piukkanut (negative perfect second-person singular)
piukkais (present singular third-person)
ei piukkais (negative present singular third-person)
olis piukkant (perfect singular third-person)
olis piukkanut (perfect singular third-person)
ei olis piukkant (negative perfect singular third-person)
ei olis piukkanut (negative perfect singular third-person)
piukkaisimma (first-person plural present)
emmä piukkais (first-person negative plural present)
olisimma piukkaneet (first-person perfect plural)
emmä olis piukkaneet (first-person negative perfect plural)
piukkaisitta (plural present second-person)
että piukkais (negative plural present second-person)
olisitta piukkaneet (perfect plural second-person)
että olis piukkaneet (negative perfect plural second-person)
piukkaisiit (plural present third-person)
piukkaisivat (plural present third-person)
piukettais (plural present third-person)
evät piukkais (negative plural present third-person)
ei piukettais (negative plural present third-person)
olisivat piukkaneet (perfect plural third-person)
evät olis piukkaneet (negative perfect plural third-person)
ei olis piukettu (negative perfect plural third-person)
piukettais (impersonal present)
ei piukettais (impersonal negative present)
olis piukettu (impersonal perfect)
ei olis piukettu (impersonal negative perfect)
piuka (present second-person singular)
elä piuka (negative present second-person singular)
oo piukkant (perfect second-person singular)
oo piukkanut (perfect second-person singular)
elä oo piukkant (negative perfect second-person singular)
elä oo piukkanut (negative perfect second-person singular)
piukkakoo (present singular third-person)
elköö piukkako (negative present singular third-person)
olkoo piukkant (perfect singular third-person)
olkoo piukkanut (perfect singular third-person)
elköö olko piukkant (negative perfect singular third-person)
elköö olko piukkanut (negative perfect singular third-person)
piukkakaa (plural present second-person)
elkää piukkako (negative plural present second-person)
olkaa piukkaneet (perfect plural second-person)
elkää olko piukkaneet (negative perfect plural second-person)
piukkakoot (plural present third-person)
elkööt piukkako (negative plural present third-person)
elköö piukettako (negative plural present third-person)
olkoot piukkaneet (perfect plural third-person)
elkööt olko piukkaneet (negative perfect plural third-person)
elköö olko piukettu (negative perfect plural third-person)
piukettakkoo (impersonal present)
elköö piukettako (impersonal negative present)
olkoo piukettu (impersonal perfect)
elköö olko piukettu (impersonal negative perfect)
piukkanen (first-person present singular)
en piukkane (first-person negative present singular)
piukkanet (present second-person singular)
et piukkane (negative present second-person singular)
piukkanoo (present singular third-person)
ei piukkane (negative present singular third-person)
piukkanemma (first-person plural present)
emmä piukkane (first-person negative plural present)
piukkanetta (plural present second-person)
että piukkane (negative plural present second-person)
piukkanoot (plural present third-person)
evät piukkane (negative plural present third-person)
ei piukettane (negative plural present third-person)
piukettannoo (impersonal present)
ei piukettane (impersonal negative present)
piukkaa (infinitive infinitive-i)
piukkava (active participle present)
piukettava (participle passive present)
piukkajees (inessive infinitive infinitive-ii)
piukkant (active participle past)
piukkanut (active participle past)
piukettu (participle passive past)
piukkaen (infinitive infinitive-ii instructive)
piukkamaa (illative infinitive infinitive-iii)
piukkamaas (inessive infinitive infinitive-iii)
piukkamast (elative infinitive infinitive-iii)
piukkamata (abessive infinitive infinitive-iii)
piukkamiin (infinitive infinitive-iv nominative)
piukkamista (infinitive infinitive-iv partitive)
piukkamist (infinitive infinitive-iv partitive)

Pääsky cikertää. Hiiri piukkaa.