too

too (nominative singular)
noo (nominative plural)
toon (genitive singular)
noijen (genitive plural)
toon (accusative singular)
noo (accusative plural)
toota (partitive singular)
noita (partitive plural)
tooho (illative singular)
noihe (illative plural)
toos (inessive singular)
nois (inessive plural)
toost (elative singular)
noist (elative plural)
toolle (allative singular)
noille (allative plural)
tool (adessive singular)
noil (adessive plural)
toolt (ablative singular)
noilt (ablative plural)
tooks (singular translative)
noiks (plural translative)
toonna (essive singular)
noinna (essive plural)

From Proto-Finnic *too, from Proto-Uralic *to. Cognates include Finnish tuo and Karelian tuo.


se

From Proto-Finnic *se. Cognates include Finnish se and Estonian see.

Linnuille höö siihe kagraa siputtiit.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 63:

They sprinkled oats onto it for the birds.

Inmihiset panniit merkille i sen, etti kaik predmetat päivääl, päivytpaiston aikanna, viskajaat kupahaiset.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

People noticed this as well, that all objects during the day, being a sunny time, cast shadows.

this, that (not bound to a specific location)


se

se (nominative singular)
neet (nominative plural)
senen (genitive singular)
niijen (genitive plural)
sen (accusative singular)
neet (accusative plural)
sitä (partitive singular)
niitä (partitive plural)
siihe (illative singular)
niihe (illative plural)
siin (inessive singular)
niis (inessive plural)
siint (elative singular)
siitä (elative singular)
niist (elative plural)
sille (allative singular)
niille (allative plural)
sil (adessive singular)
niil (adessive plural)
silt (ablative singular)
niilt (ablative plural)
siks (singular translative)
niiks (plural translative)
senennä (essive singular)
niinnä (essive plural)

Peen tulo saatii siint pellost.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 40:

A small income was received from this field.


ken

ken (nominative singular)
ket (nominative plural)
kenen (genitive)
ketä (partitive)
kehe (illative)
kes (inessive)
kest (elative)
kelle (allative)
kel (adessive)
kelt (ablative)
keks (translative)
kenennä (essive)

From Proto-Finnic *ken. Cognates include Finnish ken and Estonian kes.


ikä

From Proto-Finnic *ikä. Cognate with Estonian iga and Livonian jega.


joka

From Proto-Finnic *joka. Cognates include Finnish joka and Karelian joka.

joka päivä

Joka paikaas flakut, väki.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 49:

Everywhere there's flags, there's people

No joka predmetan kupahain päivän pittuueel muuttuu.

But the shadow of every object changes in length during the day.


mikä

mikä (nominative singular)
mit (nominative plural)
minen (genitive)
mitä (partitive)
mihe (illative)
mis (inessive)
mist (elative)
mille (allative)
mil (adessive)
milt (ablative)
miks (translative)
minennä (essive)

From Proto-Finnic *mikä. Cognates include Estonian mis and Finnish mikä.


tämä

tämä (nominative singular)
tää (nominative singular)
nämät (nominative plural)
näät (nominative plural)
tämän (genitive singular)
tään (genitive singular)
näijen (genitive plural)
tämän (accusative singular)
tään (accusative singular)
nämät (accusative plural)
näät (accusative plural)
tätä (partitive singular)
näitä (partitive plural)
tähä (illative singular)
näihe (illative plural)
täs (inessive singular)
näis (inessive plural)
täst (elative singular)
näist (elative plural)
tälle (allative singular)
näille (allative plural)
täl (adessive singular)
näil (adessive plural)
tält (ablative singular)
näilt (ablative plural)
täks (singular translative)
näiks (plural translative)
tämännä (essive singular)
näinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *tämä, from Proto-Uralic *tä. Cognates include Finnish tämä and Estonian tema.


kuka

kuka (nominative singular)
kut (nominative plural)
kunen (genitive)
kuta (partitive)
kuhu (illative)
kus (inessive)
kust (elative)
kulle (allative)
kul (adessive)
kult (ablative)
kuks (translative)
kunenna (essive)

From Proto-Finnic *kuka, from Proto-Uralic *ku-. Cognates with Finnish kuka (“who”).
The inflected forms derive from Proto-Finnic *ku.


muu

From Proto-Finnic *muu. Cognates include Finnish muu and Estonian muu.


muu

muu (nominative singular)
muut (nominative plural)
muun (genitive singular)
muijen (genitive plural)
muuta (partitive singular)
muita (partitive plural)
muuhu (illative singular)
muihe (illative plural)
muus (inessive singular)
muis (inessive plural)
muust (elative singular)
muist (elative plural)
muulle (allative singular)
muille (allative plural)
muul (adessive singular)
muil (adessive plural)
muult (ablative singular)
muilt (ablative plural)
muuks (singular translative)
muiks (plural translative)
muunna (essive singular)
muun (essive singular)
muinna (essive plural)
muin (essive plural)
muunt (exessive singular)
muint (exessive plural)


koko

koko (nominative singular)
koot (nominative plural)
koon (genitive singular)
kokkoin (genitive plural)
kokoloin (genitive plural)
kokkoa (partitive singular)
kokoja (partitive plural)
kokoloja (partitive plural)
kokkoo (illative singular)
kokkoi (illative plural)
kokoloihe (illative plural)
koos (inessive singular)
koois (inessive plural)
kokolois (inessive plural)
koost (elative singular)
kooist (elative plural)
kokoloist (elative plural)
koolle (allative singular)
kooille (allative plural)
kokoloille (allative plural)
kool (adessive singular)
kooil (adessive plural)
kokoloil (adessive plural)
koolt (ablative singular)
kooilt (ablative plural)
kokoloilt (ablative plural)
kooks (singular translative)
kooiks (plural translative)
kokoloiks (plural translative)
kokonna (essive singular)
kokkoon (essive singular)
kokoinna (essive plural)
kokoloinna (essive plural)
kokkoin (essive plural)
kokoloin (essive plural)
kokont (exessive singular)
kokoint (exessive plural)
kokoloint (exessive plural)

From Proto-Finnic *koko. Cognates include Finnish koko and Estonian kogu.


töö

siä (nominative singular)
töö (nominative plural)
siun (genitive singular)
teijen (genitive plural)
siun (accusative singular)
teijet (accusative plural)
sinnua (partitive singular)
teitä (partitive plural)
siuhu (illative singular)
teihe (illative plural)
sius (inessive singular)
teis (inessive plural)
siust (elative singular)
teist (elative plural)
siulle (allative singular)
teille (allative plural)
siul (adessive singular)
teil (adessive plural)
siult (ablative singular)
teilt (ablative plural)
siuks (singular translative)
teiks (plural translative)
siunna (essive singular)
teinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *töö, from Proto-Uralic *te. Cognates include Finnish työ and Veps tö.


itse

itse (nominative singular)
itsen (genitive singular)
itsiä (partitive singular)
itsehe (illative singular)
itsees (inessive singular)
itsest (elative singular)
itselle (allative singular)
itseel (adessive singular)
itselt (ablative singular)
itseks (singular translative)
itsennä (essive singular)
itseen (first-person possessive singular)
itsemme (first-person plural possessive)
itsees (possessive second-person singular)
itsenne (plural possessive second-person)
itseehe (possessive singular third-person)
itsesse (plural possessive third-person)

From Proto-Finnic *icek, from Proto-Uralic *iće. Cognates include Finnish itse and Estonian ise.

Ken arvajaa matkapoolen itsest - „oikiaa“, „kurraa“, „ettee“, „takkaa“, - se kiiree öksyy veerahas paikaas.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 6:

Whoever determines the direction of a journey from oneself - „to the right“, „to the left“, „forward“, „backward“, - that [person] will quickly get lost in an unfamiliar location.

Osa iƶoroist veel nytkii kutsuu itsiätä karjalaisiks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

Some Ingrians even now still call themselves Karelians.

Mama miun saattoi itsen eest lehmiä lypsemää.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 7:

Mummy sent me on behalf of herself to milk the cows.


sakset

sakset (nominative plural)
saksiin (genitive plural)
saksiloin (genitive plural)
saksija (partitive plural)
saksiloja (partitive plural)
saksii (illative plural)
saksiloihe (illative plural)
saksiis (inessive plural)
saksilois (inessive plural)
saksist (elative plural)
saksiloist (elative plural)
saksille (allative plural)
saksiloille (allative plural)
saksiil (adessive plural)
saksiloil (adessive plural)
saksilt (ablative plural)
saksiloilt (ablative plural)
saksiks (plural translative)
saksiloiks (plural translative)
saksinna (essive plural)
saksiloinna (essive plural)
saksiin (essive plural)
saksiloin (essive plural)
saksint (exessive plural)
saksiloint (exessive plural)

Ultimately from Swedish sax, possibly via Finnish sakset.


noo

From Proto-Finnic *noo, from Proto-Uralic *no. Cognates include Finnish nuo and Karelian nuo.


moni

moni (nominative singular)
monet (nominative plural)
monen (genitive singular)
monniin (genitive plural)
moniloin (genitive plural)
monta (partitive singular)
mont (partitive singular)
monnia (partitive plural)
moniloja (partitive plural)
monnee (illative singular)
monnii (illative plural)
moniloihe (illative plural)
mones (inessive singular)
monis (inessive plural)
monilois (inessive plural)
monest (elative singular)
monist (elative plural)
moniloist (elative plural)
monelle (allative singular)
monille (allative plural)
moniloille (allative plural)
monel (adessive singular)
monil (adessive plural)
moniloil (adessive plural)
monelt (ablative singular)
monilt (ablative plural)
moniloilt (ablative plural)
moneks (singular translative)
moniks (plural translative)
moniloiks (plural translative)
monenna (essive singular)
monneen (essive singular)
moninna (essive plural)
moniloinna (essive plural)
monniin (essive plural)
moniloin (essive plural)
monent (exessive singular)
monint (exessive plural)
moniloint (exessive plural)

From Proto-Finnic *moni, from Proto-Finno-Permic *mone. Cognates include Finnish moni and Estonian mõni.


ristiäiset

ristiäiset (nominative plural)
ristiäisiin (genitive plural)
ristiäisiä (partitive plural)
ristiäisii (illative plural)
ristiäisiis (inessive plural)
ristiäisist (elative plural)
ristiäisille (allative plural)
ristiäisiil (adessive plural)
ristiäisilt (ablative plural)
ristiäisiks (plural translative)
ristiäisinnä (essive plural)
ristiäisiin (essive plural)
ristiäisint (exessive plural)

[ˈriʃtiˌæi̯ʒ̥e̞d̥]

From risti (“cross”) + -iäiset. Akin to Finnish ristiäiset.


suitset

suitset (nominative plural)
suitsiin (genitive plural)
suitsiloin (genitive plural)
suitsija (partitive plural)
suitsiloja (partitive plural)
suitsii (illative plural)
suitsiloihe (illative plural)
suitsiis (inessive plural)
suitsilois (inessive plural)
suitsist (elative plural)
suitsiloist (elative plural)
suitsille (allative plural)
suitsiloille (allative plural)
suitsiil (adessive plural)
suitsiloil (adessive plural)
suitsilt (ablative plural)
suitsiloilt (ablative plural)
suitsiks (plural translative)
suitsiloiks (plural translative)
suitsinna (essive plural)
suitsiloinna (essive plural)
suitsiin (essive plural)
suitsiloin (essive plural)
suitsint (exessive plural)
suitsiloint (exessive plural)

From Proto-Finnic *suic'ët. Cognates include Finnish suitset and Estonian suitsed.


valjaat

valjaat (nominative plural)
valjain (genitive plural)
valjaita (partitive plural)
valjaja (partitive plural)
valjaisse (illative plural)
valjais (inessive plural)
valjaist (elative plural)
valjaille (allative plural)
valjail (adessive plural)
valjailt (ablative plural)
valjaiks (plural translative)
valjainna (essive plural)
valjain (essive plural)
valjaint (exessive plural)

[ˈʋɑlʲjɑhɑd̥]

From Proto-Finnic *valjahët. Cognates include Finnish valjaat and Estonian valjad.


häät

häät (nominative plural)
häijen (genitive plural)
häitä (partitive plural)
häihe (illative plural)
häis (inessive plural)
häist (elative plural)
häille (allative plural)
häil (adessive plural)
häilt (ablative plural)
häiks (plural translative)
häinnä (essive plural)
häin (essive plural)
häint (exessive plural)

From Proto-Finnic [Term?]. Cognates include Finnish häät and dialectal Estonian eiad.


hautajaiset

hautajaiset (nominative plural)
hautajaisiin (genitive plural)
hautajaisia (partitive plural)
hautajaisii (illative plural)
hautajaisiis (inessive plural)
hautajaisist (elative plural)
hautajaisille (allative plural)
hautajaisiil (adessive plural)
hautajaisilt (ablative plural)
hautajaisiks (plural translative)
hautajaisinna (essive plural)
hautajaisiin (essive plural)
hautajaisint (exessive plural)
hautajaiset (nominative plural)
hautajaist (nominative plural)
hautajaisiin (genitive plural)
hautajaisia (partitive plural)
hautajaisii (illative plural)
hautajaisiis (inessive plural)
hautajaisiist (elative plural)
hautajaisille (allative plural)
hautajaisiil (adessive plural)
hautajaisiilt (ablative plural)
hautajaisiiks (plural translative)
hautajaisiin (essive plural)
hautajaisiint (exessive plural)

[ˈhɑu̯d̥ɑˌjɑi̯ʒ̥e̞d̥]

[ˈhɑu̯d̥ɑjɑi̯ʃt]

From hauta (“grave”) + -jaiset. Akin to Finnish hautajaiset.


kangaspuut

kangaspuut (nominative plural)
kangaspuijen (genitive plural)
kangaspuita (partitive plural)
kangaspuihe (illative plural)
kangaspuis (inessive plural)
kangaspuist (elative plural)
kangaspuille (allative plural)
kangaspuil (adessive plural)
kangaspuilt (ablative plural)
kangaspuiks (plural translative)
kangaspuinna (essive plural)
kangaspuin (essive plural)
kangaspuint (exessive plural)

/ˈkɑŋɡɑsˌpuːt/

[ˈkɑŋɡəs̠ˌpuːd]

/ˈkɑŋɡɑsˌpuːt/

[ˈkɑŋɡ̊ɑʃˌpuːd̥]

From kangas (“fabric”) + puut (“woods”). Akin to Finnish kangaspuut.


toin

toin (nominative singular)
toiset (nominative plural)
toisen (genitive singular)
toisiin (genitive plural)
toista (partitive singular)
toist (partitive singular)
toisia (partitive plural)
toisee (illative singular)
toisii (illative plural)
toisees (inessive singular)
toisiis (inessive plural)
toisest (elative singular)
toisist (elative plural)
toiselle (allative singular)
toisille (allative plural)
toiseel (adessive singular)
toisiil (adessive plural)
toiselt (ablative singular)
toisilt (ablative plural)
toiseks (singular translative)
toisiks (plural translative)
toisenna (essive singular)
toiseen (essive singular)
toisinna (essive plural)
toisiin (essive plural)
toisent (exessive singular)
toisint (exessive plural)

From Proto-Finnic *toinën, equivalent to too (“that”) + -in. Cognates include Finnish toinen and Estonian teine.

Toisille hän lapsille esimerkin näyttää.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 46:

He sets an example for the other children.


päitset

päitset (nominative plural)
päitsiin (genitive plural)
päitsilöin (genitive plural)
päitsijä (partitive plural)
päitsilöjä (partitive plural)
päitsii (illative plural)
päitsilöihe (illative plural)
päitsiis (inessive plural)
päitsilöis (inessive plural)
päitsist (elative plural)
päitsilöist (elative plural)
päitsille (allative plural)
päitsilöille (allative plural)
päitsiil (adessive plural)
päitsilöil (adessive plural)
päitsilt (ablative plural)
päitsilöilt (ablative plural)
päitsiks (plural translative)
päitsilöiks (plural translative)
päitsinnä (essive plural)
päitsilöinnä (essive plural)
päitsiin (essive plural)
päitsilöin (essive plural)
päitsint (exessive plural)
päitsilöint (exessive plural)

From Proto-Finnic *päic'et. Cognates include Finnish päitset and Estonian päitsed.


kukkaa

kukkaa (nominative singular)
kutkaa (nominative plural)
kunenkaa (genitive)
kuttaa (partitive)
kuhukaa (illative)
kuhhuu (illative)
kuskaa (inessive)
kussaa (inessive)
kustkaa (elative)
kustaa (elative)
kullekaa (allative)
kulkaa (adessive)
kullaa (adessive)
kultkaa (ablative)
kultaa (ablative)
kukskaa (translative)
kunnaa (essive)


kihlat

kihlat (nominative plural)
kihloin (genitive plural)
kihloja (partitive plural)
kihloi (illative plural)
kihlois (inessive plural)
kihloist (elative plural)
kihloille (allative plural)
kihloil (adessive plural)
kihloilt (ablative plural)
kihloiks (plural translative)
kihloinna (essive plural)
kihloin (essive plural)
kihloint (exessive plural)

From Proto-Finnic *kihlat. Cognates include Finnish kihlat and Estonian kihl.


maarit

maarit (nominative plural)
maariin (genitive plural)
maariloin (genitive plural)
maarija (partitive plural)
maariloja (partitive plural)
maarii (illative plural)
maariloihe (illative plural)
maariis (inessive plural)
maarilois (inessive plural)
maariist (elative plural)
maariloist (elative plural)
maariille (allative plural)
maariloille (allative plural)
maariil (adessive plural)
maariloil (adessive plural)
maariilt (ablative plural)
maariloilt (ablative plural)
maariiks (plural translative)
maariloiks (plural translative)
maariinna (essive plural)
maariloinna (essive plural)
maariin (essive plural)
maariloin (essive plural)
maariint (exessive plural)
maariloint (exessive plural)

Possibly related to Russian нары (nary).


pöksyt

pöksyt (nominative plural)
pöksyin (genitive plural)
pöksylöin (genitive plural)
pöksyjä (partitive plural)
pöksylöjä (partitive plural)
pöksyi (illative plural)
pöksylöihe (illative plural)
pöksyis (inessive plural)
pöksylöis (inessive plural)
pöksyist (elative plural)
pöksylöist (elative plural)
pöksyille (allative plural)
pöksylöille (allative plural)
pöksyil (adessive plural)
pöksylöil (adessive plural)
pöksyilt (ablative plural)
pöksylöilt (ablative plural)
pöksyiks (plural translative)
pöksylöiks (plural translative)
pöksyinnä (essive plural)
pöksylöinnä (essive plural)
pöksyin (essive plural)
pöksylöin (essive plural)
pöksyint (exessive plural)
pöksylöint (exessive plural)


kaik

kaik (nominative singular)
kaik (nominative plural)
kaiken (genitive singular)
kaikkiin (genitive plural)
kaikkia (partitive singular)
kaikkija (partitive plural)
kaikkee (illative singular)
kaikkii (illative plural)
kaikees (inessive singular)
kaikiis (inessive plural)
kaikest (elative singular)
kaikist (elative plural)
kaikelle (allative singular)
kaikille (allative plural)
kaikeel (adessive singular)
kaikiil (adessive plural)
kaikelt (ablative singular)
kaikilt (ablative plural)
kaikeks (singular translative)
kaikiks (plural translative)
kaikkenna (singular)
kaikkeen (singular)
kiakkinna (plural)
kaikkiin (plural)
kaikkent (exessive singular)
kaikkint (exessive plural)

From Proto-Finnic *kaikki. Cognates include Finnish kaikki and Estonian kõik.

mertä vart kaik laahitaa.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 61:

Möö meinasimma, jot höö vaa näyttäät, etti kaik tiitäät.

We thought, that they merely pretended, like they know everything.


talkoot

talkoot (nominative plural)
talkoin (genitive plural)
talkoita (partitive plural)
talkoja (partitive plural)
talkoisse (illative plural)
talkois (inessive plural)
talkoist (elative plural)
talkoille (allative plural)
talkoil (adessive plural)
talkoilt (ablative plural)
talkoiks (plural translative)
talkoinna (essive plural)
talkoin (essive plural)
talkoint (exessive plural)

From Proto-Finnic *talkohot. Cognates include Finnish talkoot and Estonian talgud.

pittää talkoita

bee, dugnad (gathering for carrying out a major task)


neet

From Proto-Finnic *nek, from Proto-Uralic *ne. Cognates include Finnish ne and Estonian need.

Höö kavvaa katsoit niitä ja mitäle meinaisivat keskenää.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 5:

They were looking at these for a long time and discussing something among each other.

these, those (not bound to a specific location)


neet

se (nominative singular)
neet (nominative plural)
senen (genitive singular)
niijen (genitive plural)
sen (accusative singular)
neet (accusative plural)
sitä (partitive singular)
niitä (partitive plural)
siihe (illative singular)
niihe (illative plural)
siin (inessive singular)
niis (inessive plural)
siint (elative singular)
siitä (elative singular)
niist (elative plural)
sille (allative singular)
niille (allative plural)
sil (adessive singular)
niil (adessive plural)
silt (ablative singular)
niilt (ablative plural)
siks (singular translative)
niiks (plural translative)
senennä (essive singular)
niinnä (essive plural)


kälykset

kälykset (nominative plural)
kälyksiin (genitive plural)
kälyksiä (partitive plural)
kälyksii (illative plural)
kälyksiis (inessive plural)
kälyksist (elative plural)
kälyksille (allative plural)
kälyksiil (adessive plural)
kälyksilt (ablative plural)
kälyksiks (plural translative)
kälyksinnä (essive plural)
kälyksiin (essive plural)
kälyksint (exessive plural)

From käly (“sister-in-law”) + -kset. Akin to Finnish kälykset.

sisters-in-law (wives of two brothers to each other)


langokset

langokset (nominative plural)
langoksiin (genitive plural)
langoksia (partitive plural)
langoksii (illative plural)
langoksiis (inessive plural)
langoksist (elative plural)
langoksille (allative plural)
langoksiil (adessive plural)
langoksilt (ablative plural)
langoksiks (plural translative)
langoksinna (essive plural)
langoksiin (essive plural)
langoksint (exessive plural)

[ˈɫɑŋɡŏ̞ks̠e̞d]

[ˈɫɑŋɡ̊o̞kʃe̞d̥]

From lanko (“in-law”) + -kset. Akin to Finnish langokset.

in-laws (members of the groom's and bride's families to each other)


markkinat

markkinat (nominative plural)
markkinoin (genitive plural)
markkinoja (partitive plural)
markkinoihe (illative plural)
markkinois (inessive plural)
markkinoist (elative plural)
markkinoille (allative plural)
markkinoil (adessive plural)
markkinoilt (ablative plural)
markkinoiks (plural translative)
markkinoinna (essive plural)
markkinoin (essive plural)
markkinoint (exessive plural)


mokoma

mokoma (nominative singular)
mokomat (nominative plural)
mokoman (genitive singular)
mokomiin (genitive plural)
mokomaa (partitive singular)
mokomia (partitive plural)
mokomaa (illative singular)
mokomii (illative plural)
mokomaas (inessive singular)
mokomiis (inessive plural)
mokomast (elative singular)
mokomist (elative plural)
mokomalle (allative singular)
mokomille (allative plural)
mokomaal (adessive singular)
mokomiil (adessive plural)
mokomalt (ablative singular)
mokomilt (ablative plural)
mokomaks (singular translative)
mokomiks (plural translative)
mokomanna (essive singular)
mokomaan (essive singular)
mokominna (essive plural)
mokomiin (essive plural)
mokomant (exessive singular)
mokomint (exessive plural)

From Proto-Finnic *mo-. Akin to Finnish mokoma and Votic mokomõ.

Näil sanoil ono mokoma painutos.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 66:

Those words have this type of declension.


usat

usat (nominative plural)
ussiin (genitive plural)
ussia (partitive plural)
ussii (illative plural)
usis (inessive plural)
usist (elative plural)
usille (allative plural)
usil (adessive plural)
usilt (ablative plural)
usiks (plural translative)
usinna (essive plural)
ussiin (essive plural)
usint (exessive plural)


möö

miä (nominative singular)
möö (nominative plural)
miun (genitive singular)
meijen (genitive plural)
miun (accusative singular)
meijet (accusative plural)
minnua (partitive singular)
meitä (partitive plural)
miuhu (illative singular)
meihe (illative plural)
mius (inessive singular)
meis (inessive plural)
miust (elative singular)
meist (elative plural)
miulle (allative singular)
meille (allative plural)
miul (adessive singular)
meil (adessive plural)
miult (ablative singular)
meilt (ablative plural)
miuks (singular translative)
meiks (plural translative)
miunna (essive singular)
meinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *möö. Cognates include Finnish myö and Karelian myö.

Yhteiset meil ollaa riissat - perot, krantossit ja kirjat, veel i tetretit i kartat, stoolit, lavvat, sumat, partat, klaassan seinät, klaassan maa.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva:

We have shared objects - pen tips, pencils and books, also notebooks and maps, chairs, benches, bags, desks, walls of the classroom and the floor of the classroom.

Metsävahti vei meijet kottii, jootti caajuul, ja hänen poika mäni meitä saattamaa.

The forest ranger took us to [his] house, gave us tea to drink, and his son went to see us off.


miä

From Proto-Finnic *minä, from Proto-Uralic *minä. Cognates include Finnish minä and Estonian mina.


sellain

sellain (nominative singular)
sellaiset (nominative plural)
sellaisen (genitive singular)
sellaisiin (genitive plural)
sellaista (partitive singular)
sellaist (partitive singular)
sellaisia (partitive plural)
sellaisee (illative singular)
sellaisii (illative plural)
sellaisees (inessive singular)
sellaisiis (inessive plural)
sellaisest (elative singular)
sellaisist (elative plural)
sellaiselle (allative singular)
sellaisille (allative plural)
sellaiseel (adessive singular)
sellaisiil (adessive plural)
sellaiselt (ablative singular)
sellaisilt (ablative plural)
sellaiseks (singular translative)
sellaisiks (plural translative)
sellaisenna (essive singular)
sellaiseen (essive singular)
sellaisinna (essive plural)
sellaisiin (essive plural)
sellaisent (exessive singular)
sellaisint (exessive plural)

[ˈs̠e̞ɫːəi̯n]

[ˈʃe̞ɫːɑi̯n]

From se (“this”) + -lain. Akin to Finnish sellainen.


näkimet

näkimet (nominative plural)
näkimiin (genitive plural)
näkimiä (partitive plural)
näkimii (illative plural)
näkimiis (inessive plural)
näkimist (elative plural)
näkimille (allative plural)
näkimiil (adessive plural)
näkimilt (ablative plural)
näkimiks (plural translative)
näkiminnä (essive plural)
näkimiin (essive plural)
näkimint (exessive plural)

From nähä (“to see”) + -imet. Akin to Finnish näkimet.


siä

siä (nominative singular)
töö (nominative plural)
siun (genitive singular)
teijen (genitive plural)
siun (accusative singular)
teijet (accusative plural)
sinnua (partitive singular)
teitä (partitive plural)
siuhu (illative singular)
teihe (illative plural)
sius (inessive singular)
teis (inessive plural)
siust (elative singular)
teist (elative plural)
siulle (allative singular)
teille (allative plural)
siul (adessive singular)
teil (adessive plural)
siult (ablative singular)
teilt (ablative plural)
siuks (singular translative)
teiks (plural translative)
siunna (essive singular)
teinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *cinä from Proto-Uralic *tinä. Cognates include Finnish sinä and Estonian sina.

Timo, miks siä makkaat taas?

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 56:


yks

From Proto-Finnic *ükci, from Proto-Finno-Ugric *ükte. Cognates include Finnish yksi and Estonian üks.


kenkää

kenkää (nominative singular)
ketkää (nominative plural)
kenenkää (genitive)
kettää (partitive)
kehekää (illative)
kehhee (illative)
keskää (inessive)
kessää (inessive)
kestkää (elative)
kestää (elative)
kellekää (allative)
kelkää (adessive)
kellää (adessive)
keltkää (ablative)
keltää (ablative)
kekskää (translative)
kennää (essive)


hää

hää (nominative singular)
höö (nominative plural)
hänen (genitive singular)
heijen (genitive plural)
hänen (accusative singular)
heijet (accusative plural)
häntä (partitive singular)
heitä (partitive plural)
hännee (illative singular)
heihe (illative plural)
hänes (inessive singular)
heis (inessive plural)
hänest (elative singular)
heist (elative plural)
hänelle (allative singular)
heille (allative plural)
hänel (adessive singular)
heil (adessive plural)
hänelt (ablative singular)
heilt (ablative plural)
häneks (singular translative)
heiks (plural translative)
hänennä (essive singular)
heinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *hän. Cognates include Finnish hän and Karelian häi.

Hää [päivyt] ilmahtuu hoomuksest, vähittee kohojaa ylemmäks ja ylemmäks;

It [the Sun] appears in the morning, gradually rises higher and higher;


kumpa

kumpa (nominative singular)
kummat (nominative plural)
kumman (genitive singular)
kumpiin (genitive plural)
kumpaa (partitive singular)
kumpia (partitive plural)
kumpaa (illative singular)
kumpii (illative plural)
kummaas (inessive singular)
kummiis (inessive plural)
kummast (elative singular)
kummist (elative plural)
kummalle (allative singular)
kummille (allative plural)
kummaal (adessive singular)
kummiil (adessive plural)
kummalt (ablative singular)
kummilt (ablative plural)
kummaks (singular translative)
kummiks (plural translative)
kumpanna (essive singular)
kumpaan (essive singular)
kumpinna (essive plural)
kumpiin (essive plural)
kumpant (exessive singular)
kumpint (exessive plural)

From Proto-Finnic *kumpa. Cognates include Finnish kumpi and Estonian kumb.

Kummaas poolees oppilapsist ovat ikkunat - oikiaas vai kuras?

On which side of the students are the windows - on the right or on the left?


nämät

tämä (nominative singular)
tää (nominative singular)
nämät (nominative plural)
näät (nominative plural)
tämän (genitive singular)
tään (genitive singular)
näijen (genitive plural)
tämän (accusative singular)
tään (accusative singular)
nämät (accusative plural)
näät (accusative plural)
tätä (partitive singular)
näitä (partitive plural)
tähä (illative singular)
näihe (illative plural)
täs (inessive singular)
näis (inessive plural)
täst (elative singular)
näist (elative plural)
tälle (allative singular)
näille (allative plural)
täl (adessive singular)
näil (adessive plural)
tält (ablative singular)
näilt (ablative plural)
täks (singular translative)
näiks (plural translative)
tämännä (essive singular)
näinnä (essive plural)

From Proto-Finnic *nämä. Cognates include Finnish nämä and Estonian nemad.


varpaiset

varpaiset (nominative plural)
varpaisiin (genitive plural)
varpaisia (partitive plural)
varpaisii (illative plural)
varpaisiis (inessive plural)
varpaisist (elative plural)
varpaisille (allative plural)
varpaisiil (adessive plural)
varpaisilt (ablative plural)
varpaisiks (plural translative)
varpaisinna (essive plural)
varpaisiin (essive plural)
varpaisint (exessive plural)

[ˈʋɑrb̥ɑˌhɑi̯ʒ̥e̞d̥]

[ˈʋɑrb̥ɑhɑi̯ʃt]

A party arranged for the village people to see a newborn child


erojaiset

erojaiset (nominative plural)
erojaisiin (genitive plural)
erojaisia (partitive plural)
erojaisii (illative plural)
erojaisiis (inessive plural)
erojaisist (elative plural)
erojaisille (allative plural)
erojaisiil (adessive plural)
erojaisilt (ablative plural)
erojaisiks (plural translative)
erojaisinna (essive plural)
erojaisiin (essive plural)
erojaisint (exessive plural)
erojaiset (nominative plural)
erojaist (nominative plural)
erojaisiin (genitive plural)
erojaisia (partitive plural)
erojaisii (illative plural)
erojaisiis (inessive plural)
erojaisiist (elative plural)
erojaisille (allative plural)
erojaisiil (adessive plural)
erojaisiilt (ablative plural)
erojaisiiks (plural translative)
erojaisiin (essive plural)
erojaisiint (exessive plural)

[ˈe̞ro̞ˌjɑi̯ʒ̥e̞d̥]

From ero (“difference”) + -iaiset. Akin to Finnish erojaiset (“sendoff”).


tappajaiset

tappajaiset (nominative plural)
tappajaisiin (genitive plural)
tappajaisia (partitive plural)
tappajaisii (illative plural)
tappajaisiis (inessive plural)
tappajaisist (elative plural)
tappajaisille (allative plural)
tappajaisiil (adessive plural)
tappajaisilt (ablative plural)
tappajaisiks (plural translative)
tappajaisinna (essive plural)
tappajaisiin (essive plural)
tappajaisint (exessive plural)

[ˈtɑpːəˌjɑi̯s̠e̞d]

[ˈtɑpːɑˌjɑi̯ʒ̥e̞d̥]

[ˈtɑpːɑjɑi̯ʃt]

From tappaa (“to kill”) + -iaiset. Akin to Finnish tappajaiset.

slaughter (act of slaughtering an animal)


pelsimet

pelsimet (nominative plural)
pelsimiin (genitive plural)
pelsimiä (partitive plural)
pelsimii (illative plural)
pelsimiis (inessive plural)
pelsimist (elative plural)
pelsimille (allative plural)
pelsimiil (adessive plural)
pelsimilt (ablative plural)
pelsimiks (plural translative)
pelsiminnä (essive plural)
pelsimiin (essive plural)
pelsimint (exessive plural)

Borrowed from Russian пяльцы (pjalʹcy). Akin to dialetal Finnish pelsimet.


höö

→ Votic: hüü

From Proto-Finnic *höö. Cognates include Finnish hyö and Karelian hyö.

Höö elliit butkaas.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 45:

Odnako mänimmä heijen jäles.


ackat

ackat (nominative plural)
ackoin (genitive plural)
ackoja (partitive plural)
ackoi (illative plural)
ackois (inessive plural)
ackoist (elative plural)
ackoille (allative plural)
ackoil (adessive plural)
ackoilt (ablative plural)
ackoiks (plural translative)
ackoinna (essive plural)
ackoin (essive plural)
ackoint (exessive plural)


millain

millain (nominative singular)
millaiset (nominative plural)
millaisen (genitive singular)
millaisiin (genitive plural)
millaista (partitive singular)
millaist (partitive singular)
millaisia (partitive plural)
millaisee (illative singular)
millaisii (illative plural)
millaisees (inessive singular)
millaisiis (inessive plural)
millaisest (elative singular)
millaisist (elative plural)
millaiselle (allative singular)
millaisille (allative plural)
millaiseel (adessive singular)
millaisiil (adessive plural)
millaiselt (ablative singular)
millaisilt (ablative plural)
millaiseks (singular translative)
millaisiks (plural translative)
millaisenna (essive singular)
millaiseen (essive singular)
millaisinna (essive plural)
millaisiin (essive plural)
millaisent (exessive singular)
millaisint (exessive plural)

From minen (“of what?”) + -lain (“kind of”). Akin to Finnish millainen.

Töö saatta tiitä kuin suur ono maa, millaist hää ono formaa ja mitä ono hänen pääl.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, translated by Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

You will learn how the earth is big, what kind of shape it is and what is on top of it.


jokahiin

jokahiin (nominative singular)
jokahiset (nominative plural)
jokahisen (genitive singular)
jokahissiin (genitive plural)
jokahista (partitive singular)
jokahist (partitive singular)
jokahissia (partitive plural)
jokahissee (illative singular)
jokahissii (illative plural)
jokahises (inessive singular)
jokahisis (inessive plural)
jokahisest (elative singular)
jokahisist (elative plural)
jokahiselle (allative singular)
jokahisille (allative plural)
jokahisel (adessive singular)
jokahisil (adessive plural)
jokahiselt (ablative singular)
jokahisilt (ablative plural)
jokahiseks (singular translative)
jokahisiks (plural translative)
jokahisenna (essive singular)
jokahisseen (essive singular)
jokahisinna (essive plural)
jokahissiin (essive plural)
jokahisent (exessive singular)
jokahisint (exessive plural)

From Proto-Finnic *jokahinën, equivalent to joka (“every”) + -hiin. Akin to Finnish jokainen.

Programman materiala ono jaettu jokahist oppivootta vart mokomal taval:

1937, N. Iljin, Iƶoran Keelen Programma Alkușkoulua vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

The material of the curriculum is divided for every school year in the following way:


kumpainki

From kumpain (“both”) + -ki (“too”). Akin to Finnish kumpainenkin.


kumpain

kumpain (nominative singular)
kumpaiset (nominative plural)
kumpaisen (genitive singular)
kumpaisiin (genitive plural)
kumpaista (partitive singular)
kumpaist (partitive singular)
kumpaisia (partitive plural)
kumpaisee (illative singular)
kumpaisii (illative plural)
kumpaisees (inessive singular)
kumpaisiis (inessive plural)
kumpaisest (elative singular)
kumpaisist (elative plural)
kumpaiselle (allative singular)
kumpaisille (allative plural)
kumpaiseel (adessive singular)
kumpaisiil (adessive plural)
kumpaiselt (ablative singular)
kumpaisilt (ablative plural)
kumpaiseks (singular translative)
kumpaisiks (plural translative)
kumpaisenna (essive singular)
kumpaiseen (essive singular)
kumpaisinna (essive plural)
kumpaisiin (essive plural)
kumpaisent (exessive singular)
kumpaisint (exessive plural)

From Proto-Finnic *kumpainën, equivalent to kumpa (“which”) + -in. Cognates include Finnish kumpainen.


monikas

monikas (nominative singular)
monikkaat (nominative plural)
monikkaan (genitive singular)
monikkain (genitive plural)
monikasta (partitive singular)
monikast (partitive singular)
monikkaita (partitive plural)
monikkaja (partitive plural)
monikkaasse (illative singular)
monikkaisse (illative plural)
monikkaas (inessive singular)
monikkais (inessive plural)
monikkaast (elative singular)
monikkaist (elative plural)
monikkaalle (allative singular)
monikkaille (allative plural)
monikkaal (adessive singular)
monikkail (adessive plural)
monikkaalt (ablative singular)
monikkailt (ablative plural)
monikkaaks (singular translative)
monikkaiks (plural translative)
monikkaanna (essive singular)
monikkaan (essive singular)
monikkainna (essive plural)
monikkain (essive plural)
monikkaant (exessive singular)
monikkaint (exessive plural)

[ˈmo̞niɡ̊ɑʒ̥]

Laukaal monikkaat äänet saotaa toiseel viisii, ku Soikkolas, sannoin painutos, sklonenja, Laukaal ono vähä toisenlaajain, ja Laukaal ono sanoja, kumpa Soikkolaas ei oo, tali kummat Soikkolaas merkitsööt toista assiaa, ku Laukaal.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:

In the Lower Luga dialect some sounds are pronounced in a different way, than in the Soikkola dialect, the inflection, declension of words, is a little different in Lower Luga, and Lower Luga has words, that aren't in Soikkola, or that in Soikkola mean different things, than in Lower Luga.


meikäläin

meikäläin (nominative singular)
meikäläiset (nominative plural)
meikäläisen (genitive singular)
meikäläisiin (genitive plural)
meikäläistä (partitive singular)
meikäläist (partitive singular)
meikäläisiä (partitive plural)
meikäläisee (illative singular)
meikäläisii (illative plural)
meikäläisees (inessive singular)
meikäläisiis (inessive plural)
meikäläisest (elative singular)
meikäläisist (elative plural)
meikäläiselle (allative singular)
meikäläisille (allative plural)
meikäläiseel (adessive singular)
meikäläisiil (adessive plural)
meikäläiselt (ablative singular)
meikäläisilt (ablative plural)
meikäläiseks (singular translative)
meikäläisiks (plural translative)
meikäläisennä (essive singular)
meikäläiseen (essive singular)
meikäläisinnä (essive plural)
meikäläisiin (essive plural)
meikäläisent (exessive singular)
meikäläisint (exessive plural)

[ˈme̞i̯ɡ̊ælæi̯n]

From mei- (“we”) + -kä + -lain (“-läin”). Akin to Finnish meikäläinen.


molommat

molommat (nominative plural)
molompiin (genitive plural)
molompia (partitive plural)
molompii (illative plural)
molommiis (inessive plural)
molommist (elative plural)
molommille (allative plural)
molommiil (adessive plural)
molommilt (ablative plural)
molommiks (plural translative)
molompinna (essive plural)
molompiin (essive plural)
molompint (exessive plural)

[ˈmo̞ɫˑo̝ːmɑd̥]

From Proto-Finnic *molëmbat. Cognates include Finnish molemmat and Estonian mõlemad.

Kirjakeelen normaks piti ottaa neet molommat annetut monikkoformat.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 60:

Both these given plural forms should be taken as the literary language's norm.


šahmatat

šahmatat (nominative plural)
šahmattoin (genitive plural)
šahmattoja (partitive plural)
šahmattoihe (illative plural)
šahmatois (inessive plural)
šahmatoist (elative plural)
šahmatoille (allative plural)
šahmatoil (adessive plural)
šahmatoilt (ablative plural)
šahmatoiks (plural translative)
šahmattoinna (essive plural)
šahmattoin (essive plural)
šahmattoint (exessive plural)

[ˈʃɑhmɑd̥ɑd̥]

Borrowed from Russian шахматы (šaxmaty).

Partalle Mișa șașkat laatii. Sașa șahmatat.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 58:

Miša puts checkers on the school desk. Saša chess.


mikälee

[ˈmiɡ̊æle̝ː]

Mittaisivat mitälee plaanua mööt, reknaisiit ja sanoivat, etti linnaa saa ono neljä kilometraa i yli tunnin, melkeen, möö leenemmä kois.

They measured something along the map, counted and said, that it's four kilometers to the city and in an hour, approximately, we would be home.

Äkkistää mikälee vari ja märkä toukkais hänt kättee.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 13:

Suddenly something hot and wet pushed against her hand.


ockat

ockat (nominative plural)
ockoin (genitive plural)
ockoja (partitive plural)
ockoi (illative plural)
ockois (inessive plural)
ockoist (elative plural)
ockoille (allative plural)
ockoil (adessive plural)
ockoilt (ablative plural)
ockoiks (plural translative)
ockoinna (essive plural)
ockoin (essive plural)
ockoint (exessive plural)

[ˈo̞t͡ʃkɑd̥]

Borrowed from Russian очки (očki), calqued using the suffix -t.

Sannoo poikane isälle: „Ossa miulle, taatta (ätti), ockat.“

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 4:

The little boy said to [his] father: „Buy me glasses, taata (daddy).“


toin toisen

izh-decl-table

type 1/<i class="Latn mention" lang="izh">kärpäin</i>, no gradation

toin toisen (genitive plural)
toin toista (partitive plural)
toin toist (partitive plural)
toin toisee (illative plural)
toin toisees (inessive plural)
toin toisest (elative plural)
toin toiselle (allative plural)
toin toiseel (adessive plural)
toin toiselt (ablative plural)
toin toiseks (plural translative)
toin toisenna (plural)
toin toiseen (plural)
toin toisent (exessive plural)

Literally: "The other the other". Akin to Karelian toini toisen /toine toizen.

Neet dialektat ollaa liki toin toista, mut i ero niijen välil kera ono.

These dialects are close to each other, but there is also a difference between these.


kenlee

Kenlee hyppäis tuvast, ampui pimmiäs.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 19:

Someone has jumped out of a hut, shot in the dark.


mikkää

mikkää (nominative singular)
mitkää (nominative plural)
minenkää (genitive)
mittää (partitive)
mihekää (illative)
mihhee (illative)
miskää (inessive)
missää (inessive)
mistkää (elative)
mistää (elative)
millekää (allative)
milkää (adessive)
millää (adessive)
miltkää (ablative)
miltää (ablative)
mikskää (translative)
minnää (essive)

From mi- (“what”) + -kää. Akin to Finnish mikään.


žaabrat

žaabrat (nominative plural)
žaabroin (genitive plural)
žaabroja (partitive plural)
žaabroi (illative plural)
žaabrois (inessive plural)
žaabroist (elative plural)
žaabroille (allative plural)
žaabroil (adessive plural)
žaabroilt (ablative plural)
žaabroiks (plural translative)
žaabroinna (essive plural)
žaabroin (essive plural)
žaabroint (exessive plural)

[ˈʃɑːb̥rɑd̥]

Ƶaabrat kalal ovat henkäämisen organat.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 29:

The gills on a fish are breathing organs.


pulmat

pulmat (nominative plural)
pulmiin (genitive plural)
pulmia (partitive plural)
pulmii (illative plural)
pulmiis (inessive plural)
pulmist (elative plural)
pulmille (allative plural)
pulmiil (adessive plural)
pulmilt (ablative plural)
pulmiks (plural translative)
pulminna (essive plural)
pulmiin (essive plural)
pulmint (exessive plural)

Related to Estonian pulmad and Votic pulmõd.
Perhaps related to Finnish pulma (“trouble”), but this has been disputed.

kutsua pulmii


konslee

[ˈko̞nʒ̥ɫe̝ː]

[…] neet kons ilmahtuivat, ni Täti ain häylytti häntää, i hänest tuntui, jot hää heitä konslee näki i suvais...

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 37:

[…] when they came Auntie always wagged her tail, and it seemed to her that she had at some time seen them and loved them...


aliripsut

aliripsut (nominative plural)
aliripsuin (genitive plural)
aliripsuloin (genitive plural)
aliripsuja (partitive plural)
aliripsuloja (partitive plural)
aliripsui (illative plural)
aliripsuloihe (illative plural)
aliripsuis (inessive plural)
aliripsulois (inessive plural)
aliripsuist (elative plural)
aliripsuloist (elative plural)
aliripsuille (allative plural)
aliripsuloille (allative plural)
aliripsuil (adessive plural)
aliripsuloil (adessive plural)
aliripsuilt (ablative plural)
aliripsuloilt (ablative plural)
aliripsuiks (plural translative)
aliripsuloiks (plural translative)
aliripsuinna (essive plural)
aliripsuloinna (essive plural)
aliripsuin (essive plural)
aliripsuloin (essive plural)
aliripsuint (exessive plural)
aliripsuloint (exessive plural)

From ali- (“under-”) + ripsut (“eyelashes”).


yliripsut

yliripsut (nominative plural)
yliripsuin (genitive plural)
yliripsuloin (genitive plural)
yliripsuja (partitive plural)
yliripsuloja (partitive plural)
yliripsui (illative plural)
yliripsuloihe (illative plural)
yliripsuis (inessive plural)
yliripsulois (inessive plural)
yliripsuist (elative plural)
yliripsuloist (elative plural)
yliripsuille (allative plural)
yliripsuloille (allative plural)
yliripsuil (adessive plural)
yliripsuloil (adessive plural)
yliripsuilt (ablative plural)
yliripsuloilt (ablative plural)
yliripsuiks (plural translative)
yliripsuloiks (plural translative)
yliripsuinna (essive plural)
yliripsuloinna (essive plural)
yliripsuin (essive plural)
yliripsuloin (essive plural)
yliripsuint (exessive plural)
yliripsuloint (exessive plural)

From yli- (“upper-”) + ripsut (“eyelashes”).


pääheinät

pääheinät (nominative plural)
pääheiniin (genitive plural)
pääheiniä (partitive plural)
pääheinii (illative plural)
pääheiniis (inessive plural)
pääheinist (elative plural)
pääheinille (allative plural)
pääheiniil (adessive plural)
pääheinilt (ablative plural)
pääheiniks (plural translative)
pääheininnä (essive plural)
pääheiniin (essive plural)
pääheinint (exessive plural)

[ˈpæːˌhe̞i̯næd̥]


mätökset

mätökset (nominative plural)
mätöksiin (genitive plural)
mätöksiä (partitive plural)
mätöksii (illative plural)
mätöksiis (inessive plural)
mätöksist (elative plural)
mätöksille (allative plural)
mätöksiil (adessive plural)
mätöksilt (ablative plural)
mätöksiks (plural translative)
mätöksinnä (essive plural)
mätöksiin (essive plural)
mätöksint (exessive plural)

[ˈmæd̥ø̞kʃe̞d̥]


pomintkat

pomintkat (nominative plural)
pomintkoin (genitive plural)
pomintkoja (partitive plural)
pomintkoihe (illative plural)
pomintkois (inessive plural)
pomintkoist (elative plural)
pomintkoille (allative plural)
pomintkoil (adessive plural)
pomintkoilt (ablative plural)
pomintkoiks (plural translative)
pomintkoinna (essive plural)
pomintkoin (essive plural)
pomintkoint (exessive plural)

Borrowed from Russian поминки (pominki).

mourning (period from seven weeks to a year after the death)


pulmatavarat

pulmatavarat (nominative plural)
pulmatavaroin (genitive plural)
pulmatavaroja (partitive plural)
pulmatavaroihe (illative plural)
pulmatavarois (inessive plural)
pulmatavaroist (elative plural)
pulmatavaroille (allative plural)
pulmatavaroil (adessive plural)
pulmatavaroilt (ablative plural)
pulmatavaroiks (plural translative)
pulmatavaroinna (essive plural)
pulmatavaroin (essive plural)
pulmatavaroint (exessive plural)

[ˈpuɫməˌtɑʋɑrəd]

[ˈpuɫmɑˌd̥ɑʋˑɑːrɑd̥]

From pulma (“wedding”) + tavarat (“goods”).


nosilkat

nosilkat (nominative plural)
nosilkkoin (genitive plural)
nosilkkoja (partitive plural)
nosilkkoihe (illative plural)
nosilkois (inessive plural)
nosilkoist (elative plural)
nosilkoille (allative plural)
nosilkoil (adessive plural)
nosilkoilt (ablative plural)
nosilkoiks (plural translative)
nosilkkoinna (essive plural)
nosilkkoin (essive plural)
nosilkkoint (exessive plural)

[ˈno̞ʒ̥iɫɡ̊ɑd̥]

Borrowed from Russian носилки (nosilki).


nartat

nartat (nominative plural)
narttoin (genitive plural)
narttoja (partitive plural)
narttoi (illative plural)
nartois (inessive plural)
nartoist (elative plural)
nartoille (allative plural)
nartoil (adessive plural)
nartoilt (ablative plural)
nartoiks (plural translative)
narttoinna (essive plural)
narttoin (essive plural)
narttoint (exessive plural)

Nartat — pität ja kerkiät saanit, mitä veittäät koirat tali olenit.

1937, N. A. Iljin, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 133:

Narts — a long and light sleigh, which is pulled by dogs or reindeer.

sleigh that is drawn by reindeer or dogs


variksenvarpaat

variksenvarpaat (nominative plural)
variksenvarpain (genitive plural)
variksenvarpaita (partitive plural)
variksenvarpaja (partitive plural)
variksenvarpaisse (illative plural)
variksenvarpais (inessive plural)
variksenvarpaist (elative plural)
variksenvarpaille (allative plural)
variksenvarpail (adessive plural)
variksenvarpailt (ablative plural)
variksenvarpaiks (plural translative)
variksenvarpainna (essive plural)
variksenvarpain (essive plural)
variksenvarpaint (exessive plural)

[ˈʋɑrikʃe̞nˌʋɑrpɑhɑd̥]

From variksen (“of a crow”) + varpaat (“toes”).

compound

interrupted clubmoss
interrupted clubmoss


varukset

varukset (nominative plural)
varuksiin (genitive plural)
varuksia (partitive plural)
varuksii (illative plural)
varuksiis (inessive plural)
varuksist (elative plural)
varuksille (allative plural)
varuksiil (adessive plural)
varuksilt (ablative plural)
varuksiks (plural translative)
varuksinna (essive plural)
varuksiin (essive plural)
varuksint (exessive plural)

From vara (“protection”) + -ukset. Akin to Finnish varukset.


kaglatunnit

kaglatunnit (nominative plural)
kaglatuntiin (genitive plural)
kaglatuntiloin (genitive plural)
kaglatuntija (partitive plural)
kaglatuntiloja (partitive plural)
kaglatuntii (illative plural)
kaglatuntiloihe (illative plural)
kaglatuntiis (inessive plural)
kaglatuntilois (inessive plural)
kaglatuntiist (elative plural)
kaglatuntiloist (elative plural)
kaglatuntiille (allative plural)
kaglatuntiloille (allative plural)
kaglatuntiil (adessive plural)
kaglatuntiloil (adessive plural)
kaglatuntiilt (ablative plural)
kaglatuntiloilt (ablative plural)
kaglatuntiiks (plural translative)
kaglatuntiloiks (plural translative)
kaglatuntiinna (essive plural)
kaglatuntiloinna (essive plural)
kaglatuntiin (essive plural)
kaglatuntiloin (essive plural)
kaglatuntiint (exessive plural)
kaglatuntiloint (exessive plural)

[ˈkɑɡɫəˌtunːĭd]

[ˈkɑɡ̊ɫɑˌd̥unːid̥]


naokset

naokset (nominative plural)
naoksiin (genitive plural)
naoksia (partitive plural)
naoksii (illative plural)
naoksiis (inessive plural)
naoksist (elative plural)
naoksille (allative plural)
naoksiil (adessive plural)
naoksilt (ablative plural)
naoksiks (plural translative)
naoksinna (essive plural)
naoksiin (essive plural)
naoksint (exessive plural)


silmäklasit

silmäklasit (nominative plural)
silmäklassiin (genitive plural)
silmäklasiloin (genitive plural)
silmäklasija (partitive plural)
silmäklasiloja (partitive plural)
silmäklassii (illative plural)
silmäklasiloihe (illative plural)
silmäklasiis (inessive plural)
silmäklasilois (inessive plural)
silmäklasiist (elative plural)
silmäklasiloist (elative plural)
silmäklasiille (allative plural)
silmäklasiloille (allative plural)
silmäklasiil (adessive plural)
silmäklasiloil (adessive plural)
silmäklasiilt (ablative plural)
silmäklasiloilt (ablative plural)
silmäklasiiks (plural translative)
silmäklasiloiks (plural translative)
silmäklasiinna (essive plural)
silmäklasiloinna (essive plural)
silmäklassiin (essive plural)
silmäklasiloin (essive plural)
silmäklasiint (exessive plural)
silmäklasiloint (exessive plural)

[ˈʃilmæˌɡ̊ɫɑʒ̥id̥]

From silmä (“eye”) + klasit (“glasses”), calque of Finnish silmälasit.


sevverta

[ˈʃe̞ʋːe̞rd̥ɑ]

Univerbation of sen (“this”) + vertaa (“amount”).

univ

Kons myy lykkäämmää munapropkaa trupkan sissee, siis myy huukun takissamma: huukua ono sevverta ku oli, mut tillaa se ottaa vähemmän.

1933, V. A. Tetjurev, Luunnontiito alkuoppia vart (ensimäin osa), Riikin Izdatelstva Kirja, page 39:

When we push the potato plug into the tube, then we press the air: there is as much air as there was, but it takes less space.


tiskat

tiskat (nominative plural)
tiskoin (genitive plural)
tiskoja (partitive plural)
tiskoi (illative plural)
tiskois (inessive plural)
tiskoist (elative plural)
tiskoille (allative plural)
tiskoil (adessive plural)
tiskoilt (ablative plural)
tiskoiks (plural translative)
tiskoinna (essive plural)
tiskoin (essive plural)
tiskoint (exessive plural)


äärykset

äärykset (nominative plural)
ääryksiin (genitive plural)
ääryksiä (partitive plural)
ääryksii (illative plural)
ääryksiis (inessive plural)
ääryksist (elative plural)
ääryksille (allative plural)
ääryksiil (adessive plural)
ääryksilt (ablative plural)
ääryksiks (plural translative)
ääryksinnä (essive plural)
ääryksiin (essive plural)
ääryksint (exessive plural)


lesorirattaat

lesorirattaat (nominative plural)
lesorirattain (genitive plural)
lesorirattaita (partitive plural)
lesorirattaja (partitive plural)
lesorirattaisse (illative plural)
lesorirattais (inessive plural)
lesorirattaist (elative plural)
lesorirattaille (allative plural)
lesorirattail (adessive plural)
lesorirattailt (ablative plural)
lesorirattaiks (plural translative)
lesorirattainna (essive plural)
lesorirattain (essive plural)
lesorirattaint (exessive plural)

[ˈle̞ʃˑo̝ːriˌrɑtːɑhɑd̥]

From lesori (“leaf spring”) + rattaat (“cart”).


lesorit

lesorit (nominative plural)
lesoriin (genitive plural)
lesoriloin (genitive plural)
lesorija (partitive plural)
lesoriloja (partitive plural)
lesorii (illative plural)
lesoriloihe (illative plural)
lesoriis (inessive plural)
lesorilois (inessive plural)
lesoriist (elative plural)
lesoriloist (elative plural)
lesoriille (allative plural)
lesoriloille (allative plural)
lesoriil (adessive plural)
lesoriloil (adessive plural)
lesoriilt (ablative plural)
lesoriloilt (ablative plural)
lesoriiks (plural translative)
lesoriloiks (plural translative)
lesoriinna (essive plural)
lesoriloinna (essive plural)
lesoriin (essive plural)
lesoriloin (essive plural)
lesoriint (exessive plural)
lesoriloint (exessive plural)

Borrowed from dialectal Russian лессора (lessora) (compare standard Russian рессора (ressora)).


aluskaatiat

aluskaatiat (nominative plural)
aluskaatioin (genitive plural)
aluskaatioja (partitive plural)
aluskaatioihe (illative plural)
aluskaatiois (inessive plural)
aluskaatioist (elative plural)
aluskaatioille (allative plural)
aluskaatioil (adessive plural)
aluskaatioilt (ablative plural)
aluskaatioiks (plural translative)
aluskaatioinna (essive plural)
aluskaatioin (essive plural)
aluskaatioint (exessive plural)

[ˈɑɫus̠ˌkɑːtʲe̞d]

[ˈɑɫuʃˌkɑːtiɑd̥]

[ˈɑɫuʃˌkɑːd̥jɑd̥]

From alus (“bedding”) + kaatiat (“overtrousers”).


kaatiat

kaatiat (nominative plural)
kaatioin (genitive plural)
kaatioja (partitive plural)
kaatioihe (illative plural)
kaatiois (inessive plural)
kaatioist (elative plural)
kaatioille (allative plural)
kaatioil (adessive plural)
kaatioilt (ablative plural)
kaatioiks (plural translative)
kaatioinna (essive plural)
kaatioin (essive plural)
kaatioint (exessive plural)

[ˈkɑːd̥jɑd̥]

Borrowed from Old East Slavic *гачѣ (*gačě), from Proto-Slavic *gaťę. Akin to Finnish kaatiot and Estonian kaatsad.


puuriissat

puuriissat (nominative plural)
puuriistoin (genitive plural)
puuriistoja (partitive plural)
puuriistoihe (illative plural)
puuriissois (inessive plural)
puuriissoist (elative plural)
puuriissoille (allative plural)
puuriissoil (adessive plural)
puuriissoilt (ablative plural)
puuriissoiks (plural translative)
puuriistoinna (essive plural)
puuriistoin (essive plural)
puuriistoint (exessive plural)

[ˈpuːˌriːʃːɑd̥]

From puu (“wood”) + riissat (“objects”).


hepoisenriissat

hepoisenriissat (nominative plural)
hepoisenriistoin (genitive plural)
hepoisenriistoja (partitive plural)
hepoisenriistoihe (illative plural)
hepoisenriissois (inessive plural)
hepoisenriissoist (elative plural)
hepoisenriissoille (allative plural)
hepoisenriissoil (adessive plural)
hepoisenriissoilt (ablative plural)
hepoisenriissoiks (plural translative)
hepoisenriistoinna (essive plural)
hepoisenriistoin (essive plural)
hepoisenriistoint (exessive plural)

[ˈhe̞pˑo̞i̯ʒ̥e̞nˌriːʃːɑd̥]

From hepoisen (“of a horse”) + riissat (“objects”).


säärimarjat

säärimarjat (nominative plural)
säärimarjoin (genitive plural)
säärimarjoja (partitive plural)
säärimarjoi (illative plural)
säärimarjois (inessive plural)
säärimarjoist (elative plural)
säärimarjoille (allative plural)
säärimarjoil (adessive plural)
säärimarjoilt (ablative plural)
säärimarjoiks (plural translative)
säärimarjoinna (essive plural)
säärimarjoin (essive plural)
säärimarjoint (exessive plural)

[ˈs̠æːrĭˌmɑrjəd]

[ˈʃæːriˌmɑrjɑd̥]

From sääri (“shank”) + marjat (“berries”). Akin to Estonian sääremari and Votic säärimarjõ.


keräjät

keräjät (nominative plural)
keräjiin (genitive plural)
keräjiä (partitive plural)
keräjii (illative plural)
keräjiis (inessive plural)
keräjist (elative plural)
keräjille (allative plural)
keräjiil (adessive plural)
keräjilt (ablative plural)
keräjiks (plural translative)
keräjinnä (essive plural)
keräjiin (essive plural)
keräjint (exessive plural)

[ˈke̞rˑæːjæd̥]

From Proto-Finnic *kerägät. Cognates include Finnish keräjät and Veps kerag.


ušnikat

ušnikat (nominative plural)
ušnikkoin (genitive plural)
ušnikkoja (partitive plural)
ušnikkoihe (illative plural)
ušnikois (inessive plural)
ušnikoist (elative plural)
ušnikoille (allative plural)
ušnikoil (adessive plural)
ušnikoilt (ablative plural)
ušnikoiks (plural translative)
ušnikkoinna (essive plural)
ušnikkoin (essive plural)
ušnikkoint (exessive plural)

[ˈuʒ̥niɡ̊ɑd̥]

Borrowed from dialectal Russian ушник (ušnik).

A type of tradition cloth decoration worn close to the ears.


rautariissat

rautariissat (nominative plural)
rautariistoin (genitive plural)
rautariistoja (partitive plural)
rautariistoi (illative plural)
rautariissois (inessive plural)
rautariissoist (elative plural)
rautariissoille (allative plural)
rautariissoil (adessive plural)
rautariissoilt (ablative plural)
rautariissoiks (plural translative)
rautariistoinna (essive plural)
rautariistoin (essive plural)
rautariistoint (exessive plural)

[ˈrɑu̯təˌriːs̠ːəd]

[ˈrɑu̯d̥ɑˌriːʃːɑd̥]

From rauta (“iron”) + riissat (“objects”).

Toiseel päivääl toivat höö t[u]ppaa ne rautariissat.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 14:

On the other day they brought this ironware into the living room.


peräjyvät

peräjyvät (nominative plural)
peräjyvviin (genitive plural)
peräjyvviä (partitive plural)
peräjyvvii (illative plural)
peräjyvis (inessive plural)
peräjyvist (elative plural)
peräjyville (allative plural)
peräjyvil (adessive plural)
peräjyvilt (ablative plural)
peräjyviks (plural translative)
peräjyvinnä (essive plural)
peräjyvviin (essive plural)
peräjyvint (exessive plural)


mokompa

mokompa (nominative singular)
mokommat (nominative plural)
mokomman (genitive singular)
mokompiin (genitive plural)
mokompaa (partitive singular)
mokompia (partitive plural)
mokompaa (illative singular)
mokompii (illative plural)
mokommaas (inessive singular)
mokommiis (inessive plural)
mokommast (elative singular)
mokommist (elative plural)
mokommalle (allative singular)
mokommille (allative plural)
mokommaal (adessive singular)
mokommiil (adessive plural)
mokommalt (ablative singular)
mokommilt (ablative plural)
mokommaks (singular translative)
mokommiks (plural translative)
mokompanna (essive singular)
mokompaan (essive singular)
mokompinna (essive plural)
mokompiin (essive plural)
mokompant (exessive singular)
mokompint (exessive plural)

[ˈmo̞ɡ̊o̞mb̥ɑ]

Mokompaa sannaa möö kutsumma kakspohjaiseks.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 46:


hepoislangokset

hepoislangokset (nominative plural)
hepoislangoksiin (genitive plural)
hepoislangoksia (partitive plural)
hepoislangoksii (illative plural)
hepoislangoksiis (inessive plural)
hepoislangoksist (elative plural)
hepoislangoksille (allative plural)
hepoislangoksiil (adessive plural)
hepoislangoksilt (ablative plural)
hepoislangoksiks (plural translative)
hepoislangoksinna (essive plural)
hepoislangoksiin (essive plural)
hepoislangoksint (exessive plural)

[ˈhe̞po̞i̯z̠ˌɫɑŋɡŏ̞ks̠e̞d]

[ˈhe̞ʋo̞i̯ʒˌɫɑŋɡ̊o̞kʃe̞d̥]

From hepois- (“horse”) + langokset (“in-laws”).

people that have traded horses among each other


ottajaiset

ottajaiset (nominative plural)
ottajaisiin (genitive plural)
ottajaisia (partitive plural)
ottajaisii (illative plural)
ottajaisiis (inessive plural)
ottajaisist (elative plural)
ottajaisille (allative plural)
ottajaisiil (adessive plural)
ottajaisilt (ablative plural)
ottajaisiks (plural translative)
ottajaisinna (essive plural)
ottajaisiin (essive plural)
ottajaisint (exessive plural)
ottajaiset (nominative plural)
ottajaist (nominative plural)
ottajaisiin (genitive plural)
ottajaisia (partitive plural)
ottajaisii (illative plural)
ottajaisiis (inessive plural)
ottajaisiist (elative plural)
ottajaisille (allative plural)
ottajaisiil (adessive plural)
ottajaisiilt (ablative plural)
ottajaisiiks (plural translative)
ottajaisiin (essive plural)
ottajaisiint (exessive plural)

[ˈo̞tːəˌjɑi̯s̠e̞d]

[ˈo̞tːɑˌjɑi̯ʒ̥e̞d̥]

[ˈo̞tːɑjɑi̯ʃt]

From ottaa (“to take”) + -iaiset. Akin to Finnish ottajaiset.

wedding celebration at the bride's house


koomakset

koomakset (nominative plural)
koomaksiin (genitive plural)
koomaksia (partitive plural)
koomaksii (illative plural)
koomaksiis (inessive plural)
koomaksist (elative plural)
koomaksille (allative plural)
koomaksiil (adessive plural)
koomaksilt (ablative plural)
koomaksiks (plural translative)
koomaksinna (essive plural)
koomaksiin (essive plural)
koomaksint (exessive plural)

Jott' on kuomakset kylässä, // Siarekset naapurissa.

1916, Volmari Porkka, quoting Oute loan kylästä, “1485. Soikkola, Tarinaisi. III 356 a.”, in Väinö Salminen, V. Alava, editor, Suomen Kansan Vanhat Runot. Länsi-Inkerin runot, volume III2, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, lines 1-2:

Because there are co-parents in the village, // Neighbouring sisters.


pihtelet

pihtelet (nominative plural)
pihteliin (genitive plural)
pihtelilöin (genitive plural)
pihtelijä (partitive plural)
pihtelilöjä (partitive plural)
pihtelii (illative plural)
pihtelilöihe (illative plural)
pihteliis (inessive plural)
pihtelilöis (inessive plural)
pihtelist (elative plural)
pihtelilöist (elative plural)
pihtelille (allative plural)
pihtelilöille (allative plural)
pihteliil (adessive plural)
pihtelilöil (adessive plural)
pihtelilt (ablative plural)
pihtelilöilt (ablative plural)
pihteliks (plural translative)
pihtelilöiks (plural translative)
pihtelinnä (essive plural)
pihtelilöinnä (essive plural)
pihteliin (essive plural)
pihtelilöin (essive plural)
pihtelint (exessive plural)
pihtelilöint (exessive plural)


pihet

pihet (nominative plural)
pihtiin (genitive plural)
pihtilöin (genitive plural)
pihtijä (partitive plural)
pihtilöjä (partitive plural)
pihtii (illative plural)
pihtilöihe (illative plural)
pihis (inessive plural)
pihtilöis (inessive plural)
pihist (elative plural)
pihtilöist (elative plural)
pihille (allative plural)
pihtilöille (allative plural)
pihil (adessive plural)
pihtilöil (adessive plural)
pihilt (ablative plural)
pihtilöilt (ablative plural)
pihiks (plural translative)
pihtilöiks (plural translative)
pihtinnä (essive plural)
pihtilöinnä (essive plural)
pihtiin (essive plural)
pihtilöin (essive plural)
pihtint (exessive plural)
pihtilöint (exessive plural)

From Proto-Finnic *pihtet. Cognates include Finnish pihdit and Estonian pihid.

Kraban pihet välistää katkiijaat, mut kiiree kasvaat jällee.

1937, V. A. Tetjurev, translated by N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 28:

The pincers of a crab break from time to time, but they quickly grow back.


scotut

scotut (nominative plural)
scottuin (genitive plural)
scottuloin (genitive plural)
scottuja (partitive plural)
scottuloja (partitive plural)
scottui (illative plural)
scottuloihe (illative plural)
scotuis (inessive plural)
scottulois (inessive plural)
scotuist (elative plural)
scottuloist (elative plural)
scotuille (allative plural)
scottuloille (allative plural)
scotuil (adessive plural)
scottuloil (adessive plural)
scotuilt (ablative plural)
scottuloilt (ablative plural)
scotuiks (plural translative)
scottuloiks (plural translative)
scottuinna (essive plural)
scottuloinna (essive plural)
scottuin (essive plural)
scottuloin (essive plural)
scottuint (exessive plural)
scottuloint (exessive plural)

[ˈʃt͡ʃo̞d̥ud̥]

Paamma sen cislan 357 scottuil.

1937, N. S. Popova, translated by Mihailov and D. I. Efimov, Arifmetiikan oppikirja alkușkouluja vart (kolmas osa), Leningrad: Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

Let's put this number 357 onto the abacus.


lehmälangokset

lehmälangokset (nominative plural)
lehmälangoksiin (genitive plural)
lehmälangoksia (partitive plural)
lehmälangoksii (illative plural)
lehmälangoksiis (inessive plural)
lehmälangoksist (elative plural)
lehmälangoksille (allative plural)
lehmälangoksiil (adessive plural)
lehmälangoksilt (ablative plural)
lehmälangoksiks (plural translative)
lehmälangoksinna (essive plural)
lehmälangoksiin (essive plural)
lehmälangoksint (exessive plural)

[ˈlʲe̞hməˌɫɑŋɡŏ̞ks̠e̞d]

[ˈle̞hmæˌɫɑŋɡ̊o̞kʃe̞d̥]

From lehmä (“cow”) + langokset (“in-laws”).

people that have traded cows among each other


tappimet

tappimet (nominative plural)
tappimiin (genitive plural)
tappimia (partitive plural)
tappimii (illative plural)
tappimiis (inessive plural)
tappimist (elative plural)
tappimille (allative plural)
tappimiil (adessive plural)
tappimilt (ablative plural)
tappimiks (plural translative)
tappiminna (essive plural)
tappimiin (essive plural)
tappimint (exessive plural)


jompakumpa

jompakumpa (nominative singular)
jompakummat (nominative plural)
jompakumman (genitive singular)
jompakumpiin (genitive plural)
jompakumpaa (partitive singular)
jompakumpia (partitive plural)
jompakumpaa (illative singular)
jompakumpii (illative plural)
jompakummaas (inessive singular)
jompakummiis (inessive plural)
jompakummast (elative singular)
jompakummist (elative plural)
jompakummalle (allative singular)
jompakummille (allative plural)
jompakummaal (adessive singular)
jompakummiil (adessive plural)
jompakummalt (ablative singular)
jompakummilt (ablative plural)
jompakummaks (singular translative)
jompakummiks (plural translative)
jompakumpanna (essive singular)
jompakumpaan (essive singular)
jompakumpinna (essive plural)
jompakumpiin (essive plural)
jompakumpant (exessive singular)
jompakumpint (exessive plural)

[ˈjo̞mb̥ɑˌɡ̊umb̥ɑ]


ruumeenpuut

ruumeenpuut (nominative plural)
ruumeenpuijen (genitive plural)
ruumeenpuita (partitive plural)
ruumeenpuihe (illative plural)
ruumeenpuis (inessive plural)
ruumeenpuist (elative plural)
ruumeenpuille (allative plural)
ruumeenpuil (adessive plural)
ruumeenpuilt (ablative plural)
ruumeenpuiks (plural translative)
ruumeenpuinna (essive plural)
ruumeenpuin (essive plural)
ruumeenpuint (exessive plural)

From ruumeen (“of a corpse”) + puut (“woods”).


Koskiset

Koskiset (nominative plural)
Koskisiin (genitive plural)
Koskisia (partitive plural)
Koskisii (illative plural)
Koskisis (inessive plural)
Koskisist (elative plural)
Koskisille (allative plural)
Koskisil (adessive plural)
Koskisilt (ablative plural)
Koskisiks (plural translative)
Koskisinna (essive plural)
Koskisiin (essive plural)
Koskisint (exessive plural)

Vaaƶnoimmat näist dialektoist ollaa Soikkolan dialekta, kumpaa läätää Soikkolan poolisaareel Koskisiin, Soikkolan, Mäkkiin, Loukkulan ja Someroisiin selsovettiloin kylliis, ja Laukaan dialekta, kumpaa läätää Laukaan joen varreel.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, page 3:

The most important of these dialects are the Soikkola dialect, which is spoken on the Soikkola peninsula in the villages of the village Soviets of Koskiset, Soikkola, Mäkit, Loukkula and Someroiset, and the Laukaa dialect, which is spoken along the Laukaa river.

Kingiseppsky District
w:Kingiseppsky District

Koskolovo (a village in the Kingiseppsky District, Leningrad Oblast, Russia)


syänriissat

syänriissat (nominative plural)
syänriistoin (genitive plural)
syänriistoja (partitive plural)
syänriistoi (illative plural)
syänriissois (inessive plural)
syänriissoist (elative plural)
syänriissoille (allative plural)
syänriissoil (adessive plural)
syänriissoilt (ablative plural)
syänriissoiks (plural translative)
syänriistoinna (essive plural)
syänriistoin (essive plural)
syänriistoint (exessive plural)

[ˈʃyænˌriːʃːɑd̥]

From syän (“heart”) + riissat (“things”).


varsipihet

varsipihet (nominative plural)
varsipihtiin (genitive plural)
varsipihtilöin (genitive plural)
varsipihtijä (partitive plural)
varsipihtilöjä (partitive plural)
varsipihtii (illative plural)
varsipihtilöihe (illative plural)
varsipihis (inessive plural)
varsipihtilöis (inessive plural)
varsipihist (elative plural)
varsipihtilöist (elative plural)
varsipihille (allative plural)
varsipihtilöille (allative plural)
varsipihil (adessive plural)
varsipihtilöil (adessive plural)
varsipihilt (ablative plural)
varsipihtilöilt (ablative plural)
varsipihiks (plural translative)
varsipihtilöiks (plural translative)
varsipihtinnä (essive plural)
varsipihtilöinnä (essive plural)
varsipihtiin (essive plural)
varsipihtilöin (essive plural)
varsipihtint (exessive plural)
varsipihtilöint (exessive plural)

[ˈʋɑrʒ̥iˌb̥ihe̞d̥]


iimenaiset

iimenaiset (nominative plural)
iimenaisiin (genitive plural)
iimenaisia (partitive plural)
iimenaisii (illative plural)
iimenaisiis (inessive plural)
iimenaisist (elative plural)
iimenaisille (allative plural)
iimenaisiil (adessive plural)
iimenaisilt (ablative plural)
iimenaisiks (plural translative)
iimenaisinna (essive plural)
iimenaisiin (essive plural)
iimenaisint (exessive plural)

[ˈiːme̞ˌnɑi̯ʒ̥e̞d̥]


iimenäiset

iimenäiset (nominative plural)
iimenäisiin (genitive plural)
iimenäisiä (partitive plural)
iimenäisii (illative plural)
iimenäisiis (inessive plural)
iimenäisist (elative plural)
iimenäisille (allative plural)
iimenäisiil (adessive plural)
iimenäisilt (ablative plural)
iimenäisiks (plural translative)
iimenäisinnä (essive plural)
iimenäisiin (essive plural)
iimenäisint (exessive plural)

[ˈiːme̞ˌnæi̯ʒ̥e̞d̥]

Partial calque of Russian именины (imeniny).


jalkakätyt

jalkakätyt (nominative plural)
jalkakätkyin (genitive plural)
jalkakätkylöin (genitive plural)
jalkakätkyjä (partitive plural)
jalkakätkylöjä (partitive plural)
jalkakätkyi (illative plural)
jalkakätkylöihe (illative plural)
jalkakätyis (inessive plural)
jalkakätkylöis (inessive plural)
jalkakätyist (elative plural)
jalkakätkylöist (elative plural)
jalkakätyille (allative plural)
jalkakätkylöille (allative plural)
jalkakätyil (adessive plural)
jalkakätkylöil (adessive plural)
jalkakätyilt (ablative plural)
jalkakätkylöilt (ablative plural)
jalkakätyiks (plural translative)
jalkakätkylöiks (plural translative)
jalkakätkyinnä (essive plural)
jalkakätkylöinnä (essive plural)
jalkakätkyin (essive plural)
jalkakätkylöin (essive plural)
jalkakätkyint (exessive plural)
jalkakätkylöint (exessive plural)

[ˈjɑɫɡ̊ɑˌɡ̊æd̥yd̥]


siantappajaiset

siantappajaiset (nominative plural)
siantappajaisiin (genitive plural)
siantappajaisia (partitive plural)
siantappajaisii (illative plural)
siantappajaisiis (inessive plural)
siantappajaisist (elative plural)
siantappajaisille (allative plural)
siantappajaisiil (adessive plural)
siantappajaisilt (ablative plural)
siantappajaisiks (plural translative)
siantappajaisinna (essive plural)
siantappajaisiin (essive plural)
siantappajaisint (exessive plural)

[ˈs̠iɑnˌtɑpːəˌjɑi̯s̠e̞d]

[ˈʃiɑnˌd̥ɑpːɑˌjɑi̯ʒ̥e̞d̥]

[ˈʃiɑnˌd̥ɑpːɑjɑi̯ʃt]

From sian (“of a pig”) + tappajaiset (“slaughter”).

af

festivities before Saint Nicholas Day involving the slaughtering of pigs


seukokset

seukokset (nominative plural)
seukoksiin (genitive plural)
seukoksia (partitive plural)
seukoksii (illative plural)
seukoksiis (inessive plural)
seukoksist (elative plural)
seukoksille (allative plural)
seukoksiil (adessive plural)
seukoksilt (ablative plural)
seukoksiks (plural translative)
seukoksinna (essive plural)
seukoksiin (essive plural)
seukoksint (exessive plural)

[ˈʃe̞u̯ɡ̊o̞i̯kʃe̞d̥]


talkokset

talkokset (nominative plural)
talkoksiin (genitive plural)
talkoksia (partitive plural)
talkoksii (illative plural)
talkoksiis (inessive plural)
talkoksist (elative plural)
talkoksille (allative plural)
talkoksiil (adessive plural)
talkoksilt (ablative plural)
talkoksiks (plural translative)
talkoksinna (essive plural)
talkoksiin (essive plural)
talkoksint (exessive plural)

[ˈtɑɫɡ̊o̞kʃe̞d̥]


pohkiat

pohkiat (nominative plural)
pohkioin (genitive plural)
pohkioja (partitive plural)
pohkioihe (illative plural)
pohkiois (inessive plural)
pohkioist (elative plural)
pohkioille (allative plural)
pohkioil (adessive plural)
pohkioilt (ablative plural)
pohkioiks (plural translative)
pohkioinna (essive plural)
pohkioin (essive plural)
pohkioint (exessive plural)

From Proto-Finnic *pohkëdat. Cognates include Finnish pohje.


ylimaarit

ylimaarit (nominative plural)
ylimaariin (genitive plural)
ylimaariloin (genitive plural)
ylimaarija (partitive plural)
ylimaariloja (partitive plural)
ylimaarii (illative plural)
ylimaariloihe (illative plural)
ylimaariis (inessive plural)
ylimaarilois (inessive plural)
ylimaariist (elative plural)
ylimaariloist (elative plural)
ylimaariille (allative plural)
ylimaariloille (allative plural)
ylimaariil (adessive plural)
ylimaariloil (adessive plural)
ylimaariilt (ablative plural)
ylimaariloilt (ablative plural)
ylimaariiks (plural translative)
ylimaariloiks (plural translative)
ylimaariinna (essive plural)
ylimaariloinna (essive plural)
ylimaariin (essive plural)
ylimaariloin (essive plural)
ylimaariint (exessive plural)
ylimaariloint (exessive plural)


alimaarit

alimaarit (nominative plural)
alimaariin (genitive plural)
alimaariloin (genitive plural)
alimaarija (partitive plural)
alimaariloja (partitive plural)
alimaarii (illative plural)
alimaariloihe (illative plural)
alimaariis (inessive plural)
alimaarilois (inessive plural)
alimaariist (elative plural)
alimaariloist (elative plural)
alimaariille (allative plural)
alimaariloille (allative plural)
alimaariil (adessive plural)
alimaariloil (adessive plural)
alimaariilt (ablative plural)
alimaariloilt (ablative plural)
alimaariiks (plural translative)
alimaariloiks (plural translative)
alimaariinna (essive plural)
alimaariloinna (essive plural)
alimaariin (essive plural)
alimaariloin (essive plural)
alimaariint (exessive plural)
alimaariloint (exessive plural)

[ˈɑlʲiˌmɑːrĭd]


kellit

kellit (nominative plural)
kelliin (genitive plural)
kellilöin (genitive plural)
kellijä (partitive plural)
kellilöjä (partitive plural)
kellii (illative plural)
kellilöihe (illative plural)
kelliis (inessive plural)
kellilöis (inessive plural)
kelliist (elative plural)
kellilöist (elative plural)
kelliille (allative plural)
kellilöille (allative plural)
kelliil (adessive plural)
kellilöil (adessive plural)
kelliilt (ablative plural)
kellilöilt (ablative plural)
kelliiks (plural translative)
kellilöiks (plural translative)
kelliinnä (essive plural)
kellilöinnä (essive plural)
kelliin (essive plural)
kellilöin (essive plural)
kelliint (exessive plural)
kellilöint (exessive plural)


konservat

konservat (nominative plural)
konservoin (genitive plural)
konservoja (partitive plural)
konservoihe (illative plural)
konservois (inessive plural)
konservoist (elative plural)
konservoille (allative plural)
konservoil (adessive plural)
konservoilt (ablative plural)
konservoiks (plural translative)
konservoinna (essive plural)
konservoin (essive plural)
konservoint (exessive plural)

[ˈko̞nʒ̥e̞rʋɑd̥]

Borrowed from Russian консервы (konservy).

Kraboist tehhää makkuisia konservoja.


peittäjäiset

peittäjäiset (nominative plural)
peittäjäisiin (genitive plural)
peittäjäisiä (partitive plural)
peittäjäisii (illative plural)
peittäjäisiis (inessive plural)
peittäjäisist (elative plural)
peittäjäisille (allative plural)
peittäjäisiil (adessive plural)
peittäjäisilt (ablative plural)
peittäjäisiks (plural translative)
peittäjäisinnä (essive plural)
peittäjäisiin (essive plural)
peittäjäisint (exessive plural)

[ˈpe̞i̯tːæˌjæi̯ʒ̥e̞d̥]