הללויה

head

הַלְּלוּיָהּ

הַלְּלוּיָהּ • (hal'luyáh)

הַלְּלוּיָהּ (canonical)
hal'luyáh (romanization)
הַלְּלוּ יָהּ (alternative)
הַלְּלוּקָהּ (alternative)

desctree

→ Ancient Greek: ἀλληλούϊα (allēloúïa), ἁλληλουϊά (hallēlouïá)
Greek: αλληλούια (alliloúia)
→ Latin: allēlūia
French: alléluia
Italian: alleluia
Spanish: aleluya
→ Cebuano: aleluya
→ Tagalog: aleluya
→ English: alleluia
→ Irish: aililiú
→ Polish: alleluja

→ Dutch: halleluja, alleluja, hallelujah
→ Indonesian: haleluya

→ English: hallelujah

→ German: Halleluja, halleluja

→ Finnish: halleluja

→ Norwegian Bokmål: halleluja

→ Norwegian Nynorsk: halleluja

→ Swedish: halleluja

From הַלְּלוּ (hal'lú, “praise”) + יָהּ (yah, “God”).


לחיים

head

לְחַיִּים • (lekhayím)

לְחַיִּים (canonical)
lekhayím (romanization)

From לְ־ (l'-, “to, for”) + חַיִּים (khayím, “life”); hence literally “to life”.

A blessing, a toast, and an expression of goodwill.


וכו׳

וְכוּ׳ • (v'khú.)

וְכוּ׳ (canonical)
v'khú. (romanization)

Short for וכולה \ וְכֻלֵּהּ \ וְכוּלֵּיהּ (v'khuléh).


זה סינית בשבילי

זֶה סִינִית בִּשְׁבִילִי

זֶה סִינִית בִּשְׁבִילִי • (ze sínit bishvilí)

זֶה סִינִית בִּשְׁבִילִי (canonical)
ze sínit bishvilí (romanization)

It’s all Greek to me
it's all Greek to me


מפה

מִפֹּה • (mipó)

he-phrase

מִפֹּה • (mipó)


ז״ל

Abbreviation of זֶה לְשׁוֹנוֹ (literally “this is his language”).

abbrev

זֶה לְשׁוֹנוֹ

direct quotation
direct quotation#English

Used to indicate the start of a direct quotation.


פועלי כל העולם התאחדו

head

פּוֹעֲלֵי כָּל הָעוֹלָם, הִתְאַחֲדוּ!

פּוֹעֲלֵי כָּל הָעוֹלָם, הִתְאַחֲדוּ! • (po'aléi kol ha'olám, hit'aḥédu!)

he-phrase

פּוֹעֲלֵי כָּל הָעוֹלָם, הִתְאַחֲדוּ!

פּוֹעֲלֵי כָּל הָ עוֹלָם (canonical)
הִתְאַחֲדוּ! (canonical)
po'aléi kol ha'olám (romanization)
hit'aḥédu! (romanization)

workers of the world, unite
workers of the world, unite

en-פועלי_כל_העולם_התאחדו-he-phrase-o8JTh-53


לה״ו

Abbreviation of לה׳ הארץ ומלואה (lahashém ha'árets umlo'á), from ליהוה הארץ ומלואה from Psalms 24:1.

abbrev

לה׳ הארץ ומלואה

(Judaism) The universe and all in it is God’s.


ע״ה

Abbreviation of עָלָיו הַשָּׁלוֹם (with a masculine singular subject),
עָלֶיהָ הַשָּׁלוֹם (with a feminine singular subject),
עֲלֵיהֶם הַשָּׁלוֹם (with a masculine plural subject), or
עֲלֵיהֶן הַשָּׁלוֹם (with a feminine plural subject). Hence literally “peace be upon him/her/them”.

עָלָיו הַשָּׁלוֹם

Abbreviation of עָלָיו הַשָּׁלוֹם

On whom should be peace; used after the name of a dead person.


יב״ל

Abbreviation of יבדל לחיים (“literally, may he be separated for life”).

(Judaism) Attached to the mention of a live person, when it is near mention of a dead person, to distinguish between the living and the dead.


מה שלומך

head

מַה שְּׁלוֹמְךָ?

מַה שְּׁלוֹמְךָ? • (ma sh'lomkhá?)

מַה שְּׁלוֹמְךָ (canonical)
ma sh'lomkhá? (romanization)


מה שלומך

מַה שְּׁלוֹמֵךְ?

מַה שְּׁלוֹמֵךְ? • (ma sh'lomékh?)

מַה שְּׁלוֹמֵךְ (canonical)
ma sh'lomékh? (romanization)


חג שמח

חַג שָׂמֵחַ • (khag saméakh)

חַג שָׂמֵחַ (canonical)
khag saméakh (romanization)


עכ״ל

Abbreviation of עַד כַּאן לְשׁוֹנוֹ (ad kan l'shonó, “until here is his language”).

abbrev

עַד כַּאן לְשׁוֹנוֹ

Used to indicate the end of a direct quotation.


חתיכה נעשית נבילה

head

חתיכה נעשית נבילה / חֲתִיכָה נַעֲשֵׂית נְבֵלָה • (khatikhá na'aséit n'veilá)

he-phrase

חתיכה נעשית נבילה

חֲתִיכָה נַעֲשֵׂית נְבֵלָה

חֲתִיכָה נַעֲשֵׂית נְבֵלָה (canonical)
khatikhá na'aséit n'veilá (romanization)

(Jewish law) The food (under discussion) becomes considered intrinsically non-kosher.


צע״ג

Abbreviation of צָרִיךְ עִיּוּן גָּדוֹל (tsarích iyún gadól, “requires great examination”)

abbrev

צָרִיךְ עִיּוּן גָּדוֹל

The resolution of this matter requires much further investigation.


תושלב״ע

Abbreviation of תם ונשלם שבח לאל בורא עולם (tám v'nishlám shévach laél boré olám, “complete and completed, praise (be) to God, creator of the world”)

(Judaism) Used by an author to indicate the end of a book or other major work and thank God for assistance in its completion.


עמ״י עש״ו

Abbreviation of עֶזְרִי מֵעִם יהוה עֹשֵׂה שָׁמַיִם וָאָרֶץ (“My help is from God, maker of heaven and earth.”), which is from Psalm 121:2.

(Judaism) Used to acknowledge God's assistance.


יצ״ו

יִשְׁמְרֵיהוּ שמר

יחַיֵּהוּ חיה

abbreviation of יִשְׁמְרֵיהוּ צוּרוֹ וִיחַיֵּהוּ (yishm'réhu tzuró vikhayéhu, “May his Rock keep him and grant him life.”)


מה עניין שמיטה אצל הר סיני

head

מה עניין שמיטה אצל הר סיני / מָה עִנְיָן שְׁמִיטָה אֵצֶל הַר סִינַי? • (má 'inyán shmitá étzel hár sináy)

he-phrase

מָה עִנְיָן שְׁמִיטָה אֵצֶל הַר סִינַי?

מָה עִנְיָן שְׁמִיטָה אֵצֶל הַר סִינַי (canonical)
má 'inyán shmitá étzel hár sináy (romanization)

Literally, "What is the issue of the sabbatical year near Mount Sinai?". This phrase is found in the commentary of Rashi (c. 1100) to Leviticus 25:1, a verse which mentions Mount Sinai as the place where God told Moses the laws of the sabbatical year: Rashi wonders why the location is mentioned in the verse.

What does that have to do with the price of tea in China?

en-מה_עניין_שמיטה_אצל_הר_סיני-he-phrase--geAx547


מה נשמע

head

מַה נִּשְׁמַע?

מַה נִּשְׁמַע? • (ma nishmá?)

מַה נִּשְׁמַע (canonical)
ma nishmá? (romanization)

Calque of Yiddish וואָס הערט זיך (vos hert zikh). Literally, "what is heard?"

calque

וואָס הערט זיך

how are you? (in all tenses and pluralities)


תודה רבה

head

תּוֹדָה רַבָּה

תּוֹדָה רַבָּה • (todá rabá)

תּוֹדָה רַבָּה (canonical)
todá rabá (romanization)

English: todah rabah

From תּוֹדָה (todá, “thanks”) + רַבָּה (rabá, “much”); hence literally “many thanks”.


אני לא מדבר אנגלית

אֲנִי לֹא מְדַבֵּר אַנְגְּלִית

אֲנִי לֹא מְדַבֵּר אַנְגְּלִית • (aní lo medabér anglít) m

אֲנִי לֹא מְדַבֵּר אַנְגְּלִית (canonical)
aní lo medabér anglít (romanization)

I don't speak English
I don't speak English

I don't speak English (said by a male speaker)


אני לא מדברת אנגלית

אֲנִי לֹא מְדַבֶּרֶת אַנְגְּלִית

אֲנִי לֹא מְדַבֶּרֶת אַנְגְּלִית • (aní lo medabéret anglít) f

אֲנִי לֹא מְדַבֶּרֶת אַנְגְּלִית (canonical)
aní lo medabéret anglít (romanization)

I don't speak English (said by a female speaker)


אין בעד מה

אֵין בְּעַד מָה

אֵין בְּעַד מָה • (én b'ád má)

אֵין בְּעַד מָה (canonical)
én b'ád má (romanization)

think nothing of it (polite reply to gratitude)


על לא דבר

עַל לֹא דָּבָר

עַל לֹא דָּבָר • (al lo davár)

he-phrase

עַל לֹא דָּבָר

עַל לֹא דָּבָר • (al lo davár)

עַל לֹא דָּבָר (canonical)
al lo davár (romanization)


אני רעב

head

אַנִי רָעֵב • (aní ra'év) m

אַנִי רָעֵב (canonical)
aní ra'év (romanization)


אני רעבה

אַנִי רְעֵבָה

אַנִי רְעֵבָה • (aní r'evá) f

אַנִי רְעֵבָה (canonical)
aní r'evá (romanization)


אני לא מדבר עברית

אֲנִי לֹא מְדַבֵּר עִבְרִית

אֲנִי לֹא מְדַבֵּר עִבְרִית • (aní lo medabér ivrít)

אֲנִי לֹא מְדַבֵּר עִבְרִית (canonical)
aní lo medabér ivrít (romanization)


חבל על הזמן

חֲבָל עַל הַזְּמַן

חֲבָל עַל הַזְּמַן • (khavál al haz'mán)

he-phrase

חֲבָל עַל הַזְּמַן

חֲבָל עַל הַ זְּמַן (canonical)
khavál al haz'mán (romanization)
חבל״ז (alternative)

חבל לך על הזמן, בחיים לא תצליח לתקן את הטרנזיסטור הישן.

khavál l'khá al haz'mán, bakhayím lo tatslíakh l'takén et hatranzístor hayashán.

You're wasting your time, you'll never manage to fix the old transistor [radio].

אומר יעקב לשמעון: שמע חביבי מה יחדשוּ לנו? על ההסתדרות כבר שמעתי, כל כך הרבה שנים אני הי איתה. על המדינה – אותו הדבר. מה הם המרצים יודעים... שמע, אגיד לך את האמת, חבל על הזמן ועל ביזבוּז הכסף.

1963 February 7, “מכתבים למערכת [Letters to the [Newspaper's] System]”, in Davar:

Yakov says to Shimon: Listen buddy what are they going to teach us? I already heard about the Histadrut [the labour union federation], so many years I've lived with her [it]. About the country – the same. What do they the lecturers know… Listen, I'll tell you the truth, [it's a] pity the [waste] of time and the waste of money.

״ראי, חבל על הזמן. את פשוט לא מתאימה להיות חנוונית או אסיסטנטית או מזכירה. חבל״ז! זה לא בשבילך.״

2008, D'vorá Tzuf, Báyit al galgalím, page 184:

"Look, it's a waste of time. You're just not suited for being a saleswoman or assistant or secretary. It's a waste of time! It's not for you."

(literally) It's a waste of time; we're wasting time; we don't have time for this.

אבא שלי קנה לי מחשב חבל על הזמן.

ába shelí kaná li makhshév khavál al haz'mán.

״הרגת אותם.״
״באמת?״
״בוא׳נה, חבל על הזמן.״

2002, Chana Goldberg, K'shehakhayím yatkhílu, page 232:

"You absolutely killed it."
"Really?"
"Yeah, it was awesome."


עכת״ד

Abbreviation of עד כאן תוכן דבריו (“until here [is the] content of his words”)


אני לא מדברת עברית

head

אֲנִי לֹא מְדַבֶּרֶת עִבְרִית

אֲנִי לֹא מְדַבֶּרֶת עִבְרִית • (aní lo medabéret ivrít)

אֲנִי לֹא מְדַבֶּרֶת עִבְרִית (canonical)
aní lo medabéret ivrít (romanization)


מעט מדי, מאוחר מדי

מעט מדי, מאוחר מדי

מעט מדי, מאוחר מדי • (m'át midái, m'ukhár midái)

m'át midái (romanization)
m'ukhár midái (romanization)

Too little, too late
too little, too late


הי״ד

Abbreviation of הַשֵּׁם יִקּוֹם דָּמוֹ (hašém yikóm damó, “may Hashem avenge his blood”)

abbrev

הַשֵּׁם יִקּוֹם דָּמוֹ

(Judaism) Used after the name of someone killed because he was Jewish, as a prayer to God that He avenge his death.


שנה טובה

head

שָׁנָה טוֹבָה

שָׁנָה טוֹבָה • (shaná tová)

שָׁנָה טוֹבָה (canonical)
shaná tová (romanization)
לְשָׁנָה טוֹבָה (alternative)

Clipping of לְשָׁנָה טוֹבָה תִּכָּתֵב (“may you be inscribed for a good year”), a phrase suggested in the Shulchan Arukh (Orach Chayim 582:9). The abbreviated form is equivalent to שָׁנָה (shaná, “year”) + טוֹבָה (tová, “good”), hence literally “good year”.

clipping

לְשָׁנָה טוֹבָה תִּכָּתֵב

Happy New Year; a common greeting on and around Rosh Hashanah, the Jewish New Year.


מה יש

head

מַה יֵּשׁ? • (ma yesh)

מַה יֵּשׁ (canonical)
ma yesh (romanization)

מַה יֵּשׁ לֶאֱכוֹל?

בִּשְׁבִיל מַה יֵּשׁ חֲבֵרִים?

Used other than figuratively or idiomatically: see מה, יש.


עליו השלום

עָלָיו הַשָּׁלוֹם

עָלָיו הַשָּׁלוֹם • (aláv hashalóm)

עָלָיו הַ שָּׁלוֹם (canonical)
aláv hashalóm (romanization)

may he rest in peace, (literally, "peace be upon him")


יבדל לחיים

יִבָּדֵל לְחַיִּים

יִבָּדֵל לְחַיִּים • (transliteration needed)

he-phrase

יִבָּדֵל לְחַיִּים

יִבָּדֵל לְחַיִּים (canonical)

Literally "he should be distinguished for life".

Used before or after a reference to a male person live or deceased, to mark him as such in contradistinction to a previously mentioned person who is, respectively, deceased or live.


יבל״ח

יבדל לחיים
יבדל לחיים#Hebrew


יומנעים

head

יוֹמְנָעִים • (yomna'ím)

he-phrase

יוֹמְנָעִים • (yomna'ím)

יוֹמְנָעִים (canonical)
yomna'ím (romanization)
יוֹם נָעִים (alternative)

יוֹם (yom, “day”) + נָעִים (naím, “pleasant”)

affix

Used to wish someone a pleasant day, usually in the context of a greeting or farewell.


יש לי שאלה

head

יֵש לִי שְׁאֵלָה

יֵש לִי שְׁאֵלָה • (yesh li she'ela)

he-phrase

יֵש לִי שְׁאֵלָה

יֵש לִי שְׁאֵלָה • (yesh li she'ela)

יֵש לִי שְׁאֵלָה (canonical)
yesh li she'ela (romanization)


המשך יבוא

הֶמְשֵׁךְ יָבוֹא (canonical)
hemshékh yavó (romanization)


נעים מאוד

head

נָעִים מְאוֹד / נָעִים מְאֹד

נָעִים מְאוֹד / נָעִים מְאֹד • (na'ím m'ód)

he-phrase

נָעִים מְאוֹד

נָעִים מְאֹד

נָעִים מְאוֹד (canonical)
נָעִים מְאֹד (canonical)
na'ím m'ód (romanization)


סה״כ

סך הכול \ סַךְ־הַכֹּל
סך הכול#Hebrew

=סך הכול \ סַךְ־הַכֹּל (sákh-hakól, “total, altogether; all told, after all, all things considered”)


גמר חתימה טובה

head

גְּמַר חֲתִימָה טוֹבָה

גְּמַר חֲתִימָה טוֹבָה • (g'már khatimá tová)

גְּמַר חֲתִימָה טוֹבָה (canonical)
g'már khatimá tová (romanization)
גְּמַר טוֹב (alternative)

From גְּמַר־ (g'már-, “end of”) + חֲתִימָה (khatimá, “signing, sealing”) + טוֹבָה (tová, “good”); hence literally “end of good sealing”.

For quotations using this term, see Citations:גמר חתימה טובה.

May you be signed and sealed in the Book of Life; a common greeting on and before Yom Kippur.


אני זקוק למתורגמן

אֲנִי זָקוּק לִמְתֻרְגְּמָן

אֲנִי זָקוּק לִמְתֻרְגְּמָן • (aní zakúk lim'turg'mán) m

אֲנִי זָקוּק לִ מְתֻרְגְּמָן (canonical)
aní zakúk lim'turg'mán (romanization)

I need an interpreter
I need an interpreter


אני צריך להזמין מונית

אני צריך להזמין מונית

אני צריך להזמין מונית • (ani tsarikh lehazmin monit)

he-phrase

אני צריך להזמין מונית

ani tsarikh lehazmin monit (romanization)

en-אני_צריך_להזמין_מונית-he-phrase--a-oJjzb


אני צריכה להזמין מונית

head

אני צריכה להזמין מונית • (aní tsrikhá lehazmín monít)

aní tsrikhá lehazmín monít (romanization)

en-אני_צריכה_להזמין_מונית-he-phrase--a-oJjzb


איך מגיעים לתחנת הרכבת

אֵיךְ מַגִּיעִים לְתַּחֲנַת הַרַכֶּבֶת?

אֵיךְ מַגִּיעִים לְתַּחֲנַת הַרַכֶּבֶת? • (éykh magi'ím letachanát harakévet?)

he-phrase

אֵיךְ מַגִּיעִים לְתַּחֲנַת הַרַכֶּבֶת?

éykh magi'ím letachanát harakévet? (romanization)

how does one get to the train station
how do I get to the train station

en-איך_מגיעים_לתחנת_הרכבת-he-phrase-0gUqV2~R


איך מגיעים לשדה התעופה

head

אֵיךְ מַגִּיעִים לִשְׂדֵה הַתְּעוּפָה?

אֵיךְ מַגִּיעִים לִשְׂדֵה הַתְּעוּפָה? • (éykh magi'ím lis'dé hat'ufá?)

he-phrase

אֵיךְ מַגִּיעִים לִשְׂדֵה הַתְּעוּפָה?

אֵיךְ מַגִּיעִים לִ שְׂדֵה הַתְּעוּפָה (canonical)
éykh magi'ím lis'dé hat'ufá? (romanization)

how does one get to the airport
how do I get to the airport

en-איך_מגיעים_לשדה_התעופה-he-phrase-IPxWAuRc


אני צריך מפה

head

אני צריך מפה

אני צריך מפה • (aní tsaríkh mapá m)

he-phrase

אני צריך מפה

אני צריך מפה • (aní tsaríkh mapá m)

aní tsaríkh mapá (masculine romanization)


אני צריכה מפה

head

אני צריכה מפה

אני צריכה מפה • (aní ts'rikhá mapá f)

he-phrase

אני צריכה מפה

אני צריכה מפה • (aní ts'rikhá mapá f)

aní ts'rikhá mapá (feminine romanization)


אני צריך מפה של העיר

head

אני צריך מפה של העיר

אני צריך מפה של העיר • (aní tsaríkh mapá shel ha'ír m)

he-phrase

אני צריך מפה של העיר

aní tsaríkh mapá shel ha'ír (masculine romanization)


אני צריכה מפה של העיר

head

אני צריכה מפה של העיר

אני צריכה מפה של העיר • (aní ts'rikhá mapá shel ha'ír f)

he-phrase

אני צריכה מפה של העיר

aní ts'rikhá mapá shel ha'ír (feminine romanization)

en-אני_צריכה_מפה_של_העיר-he-phrase-1OHqzUKf


מצא חן בעיני

head

מָצָא חֵן בְּעֵינֵי

מָצָא חֵן בְּעֵינֵי • (matsá khén b'ené)

he-phrase

מָצָא חֵן בְּעֵינֵי

מָצָא חֵן בְּ עֵינֵי (canonical)
matsá khén b'ené (romanization)

יִשְׂרָאֵל מְאוֹד מוֹצֵאת חֵן בְּעֵינַי.

וְנֹחַ מָצָא חֵן בְּעֵינֵי יהוה.

Tanach, [[s:he:T0106#ו_ח|6:8]], with translation of the Jewish Publication Society:

But Noah found grace in the eyes of the LORD.

כי רציתי למצוא חן בעיניו

2008, איה כורם [Aya Korem], “אוטוביוגרפיה [Otobiografiya]”, in שפה זרה:

to please, be liked by, seem good to (lit. to find grace in the eyes of)


איך אומרים ... באנגלית

head

איך אומרים ... באנגלית?

איך אומרים ... באנגלית? • (eikh omrim ... b'anglit?)

איך אומרים תודה באנגלית?

how do you say...in English
how do you say...in English


מה לעזאזל

מַה לַּעֲזָאזֵל

מַה לַּעֲזָאזֵל • (ma la'azazél)

he-phrase

מַה לַּעֲזָאזֵל

מַה לַּעֲזָאזֵל • (ma la'azazél)

מַה לַּעֲזָאזֵל (canonical)
ma la'azazél (romanization)

מה לעזאזל השטויות האלה?


בן פורת יוסף

head

בֵּן פּוֹרָת יוֹסֵף

בֵּן פּוֹרָת יוֹסֵף • (bén porát yoséf)

he-phrase

בֵּן פּוֹרָת יוֹסֵף

בֵּן פּוֹרָת יוֹסֵף • (bén porát yoséf)

בֵּן פּוֹרָת יוֹסֵף (canonical)
bén porát yoséf (romanization)

From Genesis he:T:22. Literally, “Joseph is a fruitful son”.

(idiomatic, Sephardi Hebrew) praise for a young male in order to not jinx him


טמן ראשו בחול

head

טָמַן רֹאשׁוֹ בַּחוֹל

טָמַן רֹאשׁוֹ בַּחוֹל • (tamán roshó bakhól)

he-phrase

טָמַן רֹאשׁוֹ בַּחוֹל

טָמַן רֹאשׁ וֹ בַּ חוֹל (canonical)
tamán roshó bakhól (romanization)

bury one's head in the sand
bury one's head in the sand


ואהבת לרעך כמוך

head

וְאָהַבְתָּ לְרֵעֲךָ כָּמוֹךָ

וְאָהַבְתָּ לְרֵעֲךָ כָּמוֹךָ • (v'ahavtá l're'akhá kamókha)

he-phrase

וְאָהַבְתָּ לְרֵעֲךָ כָּמוֹךָ

וְאָהַבְתָּ לְרֵעֲךָ כָּמוֹךָ (canonical)
v'ahavtá l're'akhá kamókha (romanization)

love your neighbor as yourself
love your neighbor as yourself

love thy neighbor as thyself
love thy neighbor as thyself

(ethics) love your neighbor as yourself, love thy neighbor as thyself; The Golden Rule: the principle that one should treat other people in the manner in which one would want to be treated by them.


שאל בני ונען

head

שְׁאַל בְּנִי וַנַּעַן

שְׁאַל בְּנִי וַנַּעַן • (sh'al b'ni vaná'an)

he-phrase

שְׁאַל בְּנִי וַנַּעַן

שְׁאַל בְּנִי וַ נַּעַן (canonical)
sh'al b'ni vaná'an (romanization)

Second half of the 20th century, from a skit by HaGashash HaHiver.

(ungrammatically pseudo-Biblical) "ask, my son, and I will answer"


אין דין ואין דיין

head

אין דין ואין דיין / אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּן • ('éin dín v'éin dayán)

he-phrase

אין דין ואין דיין

אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּן

אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּן (canonical)
'éin dín v'éin dayán (romanization)

Calque of Aramaic לֵית דִּין וְלֵית דַּיָּן (“there is no law and there is no judge”) from Leviticus Rabbah 28:1 and Jerusalem Talmud.

cal

לֵית דִּין וְלֵית דַּיָּן

No one is enforcing law and order (literally, "there is no law and there is no judge").


אין דין ואין דין

head

אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּין / אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּן • (ein din v'ein dayán)

he-phrase

אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּן

אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּין

אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּין (canonical)
אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּן (canonical)
ein din v'ein dayán (romanization)

אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּין
אין דין ואין דיין#Hebrew

defective spelling of אֵין דִּין וְאֵין דַּיָּין.


אין דבר העומד בפני הרצון

head

אֵין דָּבָר הָעוֹמֵד בִּפְנֵי הָרָצוֹן

אֵין דָּבָר הָעוֹמֵד בִּפְנֵי הָרָצוֹן • (ein davár haoméd bif'néi haratzón)

he-phrase

אֵין דָּבָר הָעוֹמֵד בִּפְנֵי הָרָצוֹן

אֵין דָּבָר הָעוֹמֵד בִּפְנֵי הָרָצוֹן (canonical)
ein davár haoméd bif'néi haratzón (romanization)

where there's a will there's a way
where there's a will there's a way

where there's a will there's a way (literally, "There is not a thing that stands in front of the desire")

en-אין_דבר_העומד_בפני_הרצון-he-phrase-gYeNO5Rq


אין מצב

head

אֵין מַצָּב • (en matsáv)

he-phrase

אֵין מַצָּב • (en matsáv)

אֵין מַצָּב (canonical)
en matsáv (romanization)

From אֵין (en, “there be not”) + מַצָּב m (matsáv, “shape, situation, state”).


צרה צרורה

head

צָרָה צְרוּרָה

צָרָה צְרוּרָה • (tsará tsrurá)

he-phrase

צָרָה צְרוּרָה

צָרָה צְרוּרָה • (tsará tsrurá)

צָרָה צְרוּרָה (canonical)
tsará tsrurá (romanization)

From צָרָה f (tsará, “trouble, misfortune, calamity”) + צְרוּרָה (tsrurá, “wrapped up, packaged, bundled, bound”).


על אחת כמה וכמה

head

עַל אַחַת כַּמָּה וְכַמָּה

עַל אַחַת כַּמָּה וְכַמָּה • (ál akhát kamá v'khamá)

he-phrase

עַל אַחַת כַּמָּה וְכַמָּה

עַל אַחַת כַּמָּה וְ כַמָּה (canonical)
ál akhát kamá v'khamá (romanization)

let alone, all the more so, not to mention


פרצוף תשעה באב

head

פַּרְצוּף תִּשְׁעָה בְּאָב

פַּרְצוּף תִּשְׁעָה בְּאָב • (partsúf tish'a b'áv)

he-phrase

פַּרְצוּף תִּשְׁעָה בְּאָב

פַּרְצוּף תִּשְׁעָה בְּאָב (canonical)
partsúf tish'a b'áv (romanization)
פַּרְצוּף שֶׁל תִּשְׁעָה בְּאָב (alternative)

From the fact that the ninth of Av (Tisha B'Av) is, in Judaism, a fast day which commemorates the anniversary of a number of disasters in Jewish history.

(colloquial) 9th in Av face: long face, unhappy face (expression of sadness and disappointment or gloom)


ברוח הזמן

head

בְּרוּחַ הַזְּמַן

בְּרוּחַ הַזְּמַן • (b'rúach hazmán)

he-phrase

בְּרוּחַ הַזְּמַן

בְּרוּחַ הַזְּמַן • (b'rúach hazmán)

בְּ רוּחַ הַ זְּמַן (canonical)
b'rúach hazmán (romanization)


אוד מוצל מאש

head

אוד מוצל מאש / אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ

אוד מוצל מאש / אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ • (úd mutsál me'ésh)

he-phrase

אוד מוצל מאש

אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ

אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ (canonical)
úd mutsál me'ésh (romanization)

From Zechariah he:T:2, with translation of the New International Version: “Is not this man a burning stick snatched from the fire?”.

a survivor (especially of the Holocaust)


משוא פנים

head

מַשּׂוֹא פָּנִים

מַשּׂוֹא פָּנִים • (masó paním)

he-phrase

מַשּׂוֹא פָּנִים

מַשּׂוֹא פָּנִים • (masó paním)

מַשּׂוֹא פָּנִים (canonical)
masó paním (romanization)

Literally, "the lifting of face(s)", supposedly, because a system of justice where a judge sees the face of the person being judged is with prejudice.

וְעַתָּה יְהִי פַחַד־יְהוָה עֲלֵיכֶם שִׁמְרוּ וַעֲשׂוּ כִּי־אֵין עִם־יְהוָה אֱלֹהֵינוּ עַוְלָה וּמַשֹּׂא פָנִים וּמִקַּח־שֹׁחַד׃

Tanach, 2 Chronicles [[s:he:T25b19#יט_ז|19:7]], with translation of the Jewish Publication Society:

Now therefore let the fear of the LORD be upon you; take heed and do it; for there is no iniquity with the LORD our God, nor respect of persons, nor taking of bribes.

v'atá y'hí fakhad-YHVH 'aleikhém shim'rú va'asú ki-'éin 'im-YHVH 'elohéinu 'avlá umasó faním umikakh-shókhad.
wəʿattā yəhī p̄aḥaḏ-YHWH ʿălēḵem šimərū waʿăśū kī-ʾēn ʿim-YHWH ʾĕlōhḗnū ʿawlā ūmaśśō p̄ānīm ūmiqqaḥ-šṓḥaḏ.

לפניהם אין משוא פנים ואין מקח שוחד.

1884 September 18, יוסף ריבלין (“Yosef Rivlin”), השופטים את ציון (hashof'tím 'et tsiyón, “Those Who Judge Zion”):

Before them there is not partiality and there is no taking of bribery.


ישן נושן

head

יָשָׁן נוֹשָׁן

יָשָׁן נוֹשָׁן • (yashán noshán)

he-phrase

יָשָׁן נוֹשָׁן

יָשָׁן נוֹשָׁן • (yashán noshán)

יָשָׁן נוֹשָׁן (canonical)
yashán noshán (romanization)

וַאֲכַלְתֶּם יָשָׁן נוֹשָׁן וְיָשָׁן מִפְּנֵי חָדָשׁ תּוֹצִיאוּ׃

Tanach, Leviticus [[s:he:T0326#כו_י|26:10]], with translation of the King James Version:

And ye shall eat old store, and bring forth the old because of the new.

Der Gedanke, den ich in dieser Schrift ausführe, ist ein uralter. Es ist die Herstellung des Judenstaates.

1896, Theodor Herzl, מדינת היהודים [A Jewish State (1917 translation)], translation of Der Judenstaat:

The idea which I have developed in this pamphlet is a very old one: the restoration of the Jewish State.


עד כאן

head

עַד כָּאן • (ad kán)

he-phrase

עַד כָּאן • (ad kán)

עַד כָּאן (canonical)
ad kán (romanization)


בין הפטיש והסדן

head

בֵּין הַפַּטִּישׁ וְהַסַּדָּן

בֵּין הַפַּטִּישׁ וְהַסַּדָּן • (bein hapatísh v'hasadán)

he-phrase

בֵּין הַפַּטִּישׁ וְהַסַּדָּן

בֵּין הַ פַּטִּישׁ וְ הַ סַּדָּן (canonical)
bein hapatísh v'hasadán (romanization)

between a rock and a hard place
between a rock and a hard place

between the hammer and the anvil
between the hammer and the anvil

caught between the devil and the deep blue sea, between a rock and a hard place (literally "between the hammer and the anvil")


לבור את הבר מן התבן

head

לבור את הבר מן התבן / לָבֹר אֶת הַבָּר מִן הַתֶּבֶן • (lavór et habár min hatéven)

he-phrase

לבור את הבר מן התבן

לָבֹר אֶת הַבָּר מִן הַתֶּבֶן

לָבֹר אֶת הַבָּר מִן הַתֶּבֶן (canonical)
lavór et habár min hatéven (romanization)

separate the wheat from the chaff
separate the wheat from the chaff


לכל שבת יש מוצאי שבת

head

לְכָל שַׁבָּת יֵשׁ מוֹצָאֵי שַׁבָּת

לְכָל שַׁבָּת יֵשׁ מוֹצָאֵי שַׁבָּת • (lekhól shabát yesh motza'é shabát)

לְכָל שַׁבָּת יֵשׁ מוֹצָאֵי שַׁבָּת (canonical)
lekhól shabát yesh motza'é shabát (romanization)


היהפוך כושי עורו

היהפוך כושי עורו? / הֲיַהֲפֹךְ כּוּשִׁי עוֹרוֹ? • (hayahafóch kushí 'oró)

he-phrase

היהפוך כושי עורו?

הֲיַהֲפֹךְ כּוּשִׁי עוֹרוֹ?

הֲיַהֲפֹךְ כּוּשִׁי עוֹרוֹ (canonical)
hayahafóch kushí 'oró (romanization)

a leopard cannot change its spots
a leopard cannot change its spots


לא ברא השטן

head

לֹא בָּרָא הַשָּׂטָן

לֹא בָּרָא הַשָּׂטָן • (lo bará hasatán)

he-phrase

לֹא בָּרָא הַשָּׂטָן

לֹא בָּרָא הַשָּׂטָן (canonical)
lo bará hasatán (romanization)

וְאָרוּר הָאוֹמֵר: נְקֹם! \ נְקָמָה כָזֹאת, נִקְמַת דַּם יֶלֶד קָטָן \ עוֹד לֹא-בָרָא הַשָּׂטָן – \ וְיִקֹּב הַדָּם אֶת-הַתְּהוֹם!
And cursed is the [one] who says: avenge! / Such vengeance, vengeance of blood of a small child / The devil has not yet created – / And blood will puncture the abyss!

1903, Hayim Nahman Bialik, On the Slaughter 22–25

(idiomatic) terrible, horrible (literally: the devil did not create)


מהו

head

מַהוּ • (máhu)

he-phrase

מַהוּ • (máhu)


לית ברירה

head

לית ברירה / לֵית בְּרֵרָה

לית ברירה / לֵית בְּרֵרָה • (leyt bererá)

he-phrase

לֵית בְּרֵרָה

לֵית בְּרֵרָה (canonical)
leyt bererá (romanization)

Presumably borrowed from Aramaic לית בררה

bor

Aramaic לית בררה

בלית ברירה

with no other choice, because of having no other choice, for lack of any other option


רחוק מהעין, רחוק מהלב

head

רָחוֹק מֵהָעַיִן, רָחוֹק מֵהַלֵּב

רָחוֹק מֵהָעַיִן, רָחוֹק מֵהַלֵּב • (rakhók meha'ayín, rakhók mehalév)

he-phrase

רָחוֹק מֵהָעַיִן, רָחוֹק מֵהַלֵּב

רָחוֹק מֵהָעַיִן (canonical)
רָחוֹק מֵ הַ לֵּב (canonical)
rakhók meha'ayín (romanization)
rakhók mehalév (romanization)

out of sight, out of mind
out of sight, out of mind

out of sight, out of mind (literally, "far from the eye, far from the heart")

en-רחוק_מהעין,_רחוק_מהלב-he-phrase-Q~1rArrw


עד עצם היום הזה

head

עַד עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה

עַד עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה • (ad étsem hayóm hazé)

he-phrase

עַד עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה

עַד עֶצֶם הַ יּוֹם הַ זֶּה (canonical)
ad étsem hayóm hazé (romanization)

והם חיו באושר ועושר עד עצם היום הזה.

v'hém kháyu b'ósher va'ósher ad étsem hayóm hazé.

וַיִּקְבֹּר אֹתוֹ בַגַּי בְּאֶרֶץ מוֹאָב, מוּל בֵּית פְּעוֹר; וְלֹא־יָדַע אִישׁ אֶת־קְבֻרָתוֹ עַד הַיּוֹם הַזֶּה.

Tanach, [[s:he:T0534#לד_ו|34:6]], with translation of NASB:

And He buried him in the valley in the land of Moab, opposite Beth-peor; but no one knows his burial place to this day.

vayikbór otó vagáy b'érets mo'áv, mul bet p'ór; v'ló yadá ish et k'vurató 'ad hayóm hazé.

בֶּן־אָדָם כְּתָב־לְךָ אֶת־שֵׁם הַיּוֹם אֶת־עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה סָמַךְ מֶלֶךְ־בָּבֶל אֶל־יְר֣וּשָׁלִַם בְּעֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה.

Tanach, Ezekiel [[s:he:T1224#כד_ב|24:2]], with translation of the King James Version:

Son of man, write thee the name of the day, even of this same day: the king of Babylon set himself against Jerusalem this same day.

ben-adám k'tav-l'khá et-shém hayóm et-étsem hayóm hazé samákh melekh-bavél et-y'rushaláyim b'étsem hayóm hazé.


קור כלבים

head

קור כלבים / קֹר כְּלָבִים

קור כלבים / קֹר כְּלָבִים • (kor klavím)

he-phrase

קֹר כְּלָבִים

קֹר כְּלָבִים (canonical)
kor klavím (romanization)

From קור \ קֹר (“cold”) + כְּלָבִים (“dogs”). Calque of Russian соба́чий хо́лод (sobáčij xólod).

af

קור \ קֹר (“cold”) + כְּלָבִים (“dogs”)

cal

соба́чий хо́лод

very cold (literally, "coldness of dogs", "a dog's cold")


אינו יודע צורת א׳

head

אֵינוֹ יוֹדֵעַ צוּרַת א׳

אֵינוֹ יוֹדֵעַ צוּרַת א׳ • (einó yodéa' tzurát álef)

he-phrase

אֵינוֹ יוֹדֵעַ צוּרַת א׳

אֵינוֹ יוֹדֵעַ צוּרַת א׳ (canonical)
einó yodéa' tzurát álef (romanization)

an illiterate (someone who can't read nor write)


תנצב״ה

From 1 Samuel he:T:29, with translation of the King James Version: “…the soul of my lord shall be bound in the bundle of life…”.

נַפְשׁוֹ/נַפְשָׁהּ נפש

צְרוּרָה צרור

חַיִּים חיים

תְּהֵא נַפְשׁוֹ/נַפְשָׁהּ צְרוּרָה בִּצְרוֹר הַחַיִּים (tehé nafshó/nafshá tzrurá bitzrór haḥayím) a common used epitaph, for a male and female respectively.


אני אוהב אותך

head

אֲנִי אוֹהֵב אוֹתָךְ

אֲנִי אוֹהֵב אוֹתָךְ • (aní ohév otách)

אֲנִי אוֹהֵב אוֹתָךְ (canonical)
aní ohév otách (romanization)


אני אוהב אותך

אֲנִי אוֹהֵב אוֹתְךָ

אֲנִי אוֹהֵב אוֹתְךָ • (aní ohév otchá)

אֲנִי אוֹהֵב אוֹתְךָ (canonical)
aní ohév otchá (romanization)


אני אוהבת אותך

אֲנִי אוֹהֵבֵת אוֹתְךָ

אֲנִי אוֹהֵבֵת אוֹתְךָ • (aní ohévet otchá)

אֲנִי אוֹהֵבֵת אוֹתְךָ (canonical)
aní ohévet otchá (romanization)


אני אוהבת אותך

אֲנִי אוֹהֵבֵת אוֹתָךְ

אֲנִי אוֹהֵבֵת אוֹתָךְ • (aní ohévet otách)

אֲנִי אוֹהֵבֵת אוֹתָךְ (canonical)
aní ohévet otách (romanization)


כמו ג׳וקים מסוממים

כמו ג׳וקים מסוממים

כמו ג׳וקים מסוממים • (k'mó jukím mĕsumamím)

he-phrase

כמו ג׳וקים מסוממים

התבטאותו הבוטה של הרמטכ״ל המשורר, שאמר כי ”אם יקומו עוד 100 ישובים בין ירושלים לשכם יתרוצצו מיידי האבנים כמו ג׳וקים מסוממים בבקבוק“, עוררה התנצחות חריפה בינו לבין חבר הכנסת יוסי שריד, וגררה לזרם תגובות חריפות.

2014 April 24, יעל גרינפטר, “רפול והג׳וקים המסוממים”, in הארץ:

The callous remark by the chief-of-staff, who said that "if another 100 settlements were to be erected between Jerusalem and Shechem, [they] will immediately start throwing rocks, like stoned cockroaches in a bottle", caused a severe argument between him and Knesset member Yossi Sarid, and gave rise to a series of harsh reactions.

Hitbat'úto ha-boté shel haramatkál hamĕshorér, she-amár ki “im yakúmu od meá yishuvím bein Yerushaláyim l'Shĕkhém yitrotzetzú miyadí ha-avaním k'mó júkim mĕsumamím ba-bakbúk”, orerá hitnatzkhút kharifá beinú l'vein khavér haknéset Yóssi Saríd, v'garerá l'zérem t'guvót kharifót.

(idiomatic, colloquial) addleheaded and panic-stricken (at the same time)

en-כמו_ג׳וקים_מסוממים-he-phrase-LqLW2b2q


יש ל־ ג׳וק בראש

head

יש ל־ ג׳וק בראש

he-phrase

יש ל־ ג׳וק בראש

Literally "there is [= to have] a cockroach in one's head".

יש לו ג׳וק בראש.


הפנה לו את הגב

head

הִפְנָה לוֹ אֶת הַגַּב

הִפְנָה לוֹ אֶת הַגַּב • (hifná lo et hagáv)

he-phrase

הִפְנָה לוֹ אֶת הַגַּב

הִפְנָה לוֹ אֶת הַ גַּב (canonical)
hifná lo et hagáv (romanization)

כלומר, מתוך רצון שלא להסתבך במלחמה דומה למלחמת וייטנאם עלוּלה ארצות־הברית להפנות את גבה אל העולם שמעבר לאוקינוס ולחזור אל המדיניוּת הבדלנית של שנות השלושים.

1969 November 9, Israel Landers, “השוטר הבין־לאומי חוזר הביתה: בדלנות חדשה ותוצאוציה ביחס למזרח התיכון [The International Cop Returns Home: Isolationism and Its Outcomes Relative to the Middle East]”, in Davar:

That is to say, from the desire not to get involved in a war like the Vietnam War the United States might turn her back on the world that is beyond the ocean and return to the isolationist policy of the thirties.

to turn one's back (on some thing or someone)


בעוד מועד

head

בְּעוֹד מוֹעֵד

בְּעוֹד מוֹעֵד • (b'ód mo'éd)

he-phrase

בְּעוֹד מוֹעֵד

בְּעוֹד מוֹעֵד • (b'ód mo'éd)

בְּעוֹד מוֹעֵד (canonical)
b'ód mo'éd (romanization)

מכל רוֹבנוֹ היהודית לא נשראה בחיים כמעט אף נפש – רק אלה שבאו ארצה בעוד מעוד, והמעטים שברחו לאמריקה, ואלה שאיכשהו עברו בשלום בין הסכינים של שלטון הבולשוויקים.

Out of all of Jewish Rivne almost no soul was left alive – only those who came to Israel [literally towards the land] before it was too late, and the few that ran to America, and those that somehow passed safely between the knives of the Bolsheviks.


פעם שלישית גלידה

head

פַּעַם שְׁלִישִׁית גְּלִידָה

פַּעַם שְׁלִישִׁית גְּלִידָה • (pá'am sh'lishít glidá)

he-phrase

פַּעַם שְׁלִישִׁית גְּלִידָה

פַּעַם שְׁלִישִׁית גְּלִידָה (canonical)
pá'am sh'lishít glidá (romanization)

LL-Q9288 (heb)-YaronSh-פעם שלישית גלידה.wav

third time's a charm
third time's a charm

(roughly, humorous) Said when an event occurs for the third time in a short span, especially when something has to occur / be done three times before it is working / done properly. third time's a charm.


התנשאי לי

head

הֲתִנָּשְׂאִי לִי?

הֲתִנָּשְׂאִי לִי? • (hatinas'í li)

הֲ תִנָּשְׂאִי לִי (canonical)
hatinas'í li (romanization)


הללוקה

הַלְּלוּקָהּ

הַלְּלוּקָהּ • (hal'lukáh)

הַלְּלוּקָהּ (canonical)
hal'lukáh (romanization)

From הַלְּלוּ (hal'lú, “praise”) + קָהּ (káh, “a euphemistic form of יָהּ”).

compound

a euphemistic form of <i class="Hebr mention" lang="he">יָהּ</i>

הַלְּלוּיָהּ הללויה#Hebrew

(Judaism, euphemistic) alternative spelling of הַלְּלוּיָהּ, used by religious Jews to avoid saying a name of God disrespectfully or in vain.


וכד׳

head

וְכַד׳ • (v'khád.)

וְכַד׳ (canonical)
v'khád. (romanization)

וְכַדּוֹמֶה וכדומה#Hebrew


וכדומה

וְכַדּוֹמֶה • (v'khadomé)

וְכַדּוֹמֶה (canonical)
v'khadomé (romanization)


גמר טוב

גְּמַר טוֹב • (g'már tov)

גְּמַר טוֹב (canonical)
g'már tov (romanization)

Ellipsis of גְּמַר חֲתִימָה טוֹבָה (g'már khatimá tová).

ellipsis

גְּמַר חֲתִימָה טוֹבָה

May you be signed and sealed in the Book of Life; a common greeting on and before Yom Kippur.


מה קורה

head

מַה קוֹרֶה? • (ma koré?)

מַה קוֹרֶה (canonical)
ma koré? (romanization)

Literally “what is happening?”: מה (“what”) + קורה (“happens”)


מה המצב

מַה הַמַצָּב?

מַה הַמַצָּב? • (ma hamatsáv?)

מַה הַמַצָּב (canonical)
ma hamatsáv? (romanization)

Literally “what is the situation?”: מה (“what”) + ה־ (“the”) + מצב (“situation”)


שבוע טוב

שָׁבוּעַ טוֹב

שָׁבוּעַ טוֹב • (shavúa tov)

שָׁבוּעַ טוֹב (canonical)
shavúa tov (romanization)

Calque of Yiddish אַ גוטע וואָך (a gute vokh).

calque

אַ גוטע וואָך

Used Saturday night through Sunday (and sometimes later) to express good wishes for the coming week following the Jewish sabbath.


עוף מפה

head

עוּף מִפֹּה • (uf mipó)

he-phrase

עוּף מִפֹּה • (uf mipó)

עוּף מִפֹּה (canonical)
uf mipó (romanization)

From עוּף (uf, “get out”) + מִפֹּה (mipó, “from here”).


מה ענין שמיטה אצל הר סיני

head

מָה עִנְיָן שְׁמִיטָה אֵצֶל הַר סִינַי

מָה עִנְיָן שְׁמִיטָה אֵצֶל הַר סִינַי • (má 'inyán shmitá étzel hár sináy)

he-phrase

מָה עִנְיָן שְׁמִיטָה אֵצֶל הַר סִינַי

מָה עִנְיָן שְׁמִיטָה אֵצֶל הַר סִינַי (canonical)
má 'inyán shmitá étzel hár sináy (romanization)

מה עניין שמיטה אצל הר סיני
מה עניין שמיטה אצל הר סיני#Hebrew

defective spelling of מה עניין שמיטה אצל הר סיני.

en-מה_ענין_שמיטה_אצל_הר_סיני-he-phrase-uEnISDAq


אני מצטער

head

אֲנִי מִצְטַעֵר

אֲנִי מִצְטַעֵר • (ani mitstaer)

he-phrase

אֲנִי מִצְטַעֵר

אֲנִי מִצְטַעֵר • (ani mitstaer)

אֲנִי מִצְטַעֵר (canonical)
ani mitstaer (romanization)


תוהו ובוהו

head

תוהו ובוהו / תֹּהוּ וָבֹהוּ

תוהו ובוהו / תֹּהוּ וָבֹהוּ • (tóhu va-vóhu)

he-phrase

תֹּהוּ וָבֹהוּ

תֹּהוּ וָבֹהוּ (canonical)
tóhu va-vóhu (romanization)

English: tohu-bohu, tohubohu

French: tohu-bohu

Esperanto: tohuvabohuo

German: Tohuwabohu

וְהָאָרֶץ הָיְתָה תֹהוּ וָבֹהוּ וְחֹשֶׁךְ עַל־פְּנֵי תְהוֹם וְרוּחַ אֱלֹהִים מְרַחֶפֶת עַל־פְּנֵי הַמָּיִם׃

Tanach, [[s:he:T0101#א_ב|1:2]], with translation of the Jewish Publication Society:

Now the earth was unformed and void, and darkness was upon the face of the deep; and the spirit of God hovered over the face of the waters.

V-ha-áretz haytá tóhu va-vóhu v-ḥóshekh 'al-p'néi t'hóm v-rúaḥ Elohím m'raḥéfet 'al-p'néi ha-máyim.

רָאִיתִי אֶת־הָאָרֶץ וְהִנֵּה־תֹהוּ וָבֹהוּ וְאֶל־הַשָּׁמַיִם וְאֵין אוֹרָם׃

Tanach, Jeremiah [[s:he:T1104#ד_כג|4:23]], with translation of the Jewish Publication Society:

I beheld the earth, and, lo, it was waste and void; and the heavens, and they had no light.

Ra'íti et ha-áretz v-hinéh tóhu va-vóhu v-el ha-shamáyim v-ein orám.

shapelessness and formlessness, primordial chaos


אם כבר אז כבר

head

אִם כְּבָר אָז כְּבָר

אִם כְּבָר אָז כְּבָר • (im k'vár az k'vár)

אִם כְּבָר אָז כְּבָר (canonical)
im k'vár az k'vár (romanization)

Literally: “if already, then already”. Eventually a loan translation of German wenn schon, denn schon, perhaps through Yiddish.

in for a penny, in for a pound
in for a penny, in for a pound

if we do it, let’s do it right; in for a penny, in for a pound


אני טבעוני

אֲנִי טִבְעוֹנִי

אֲנִי טִבְעוֹנִי • (aní tiv'oní) (feminine אני טבעונית)

אֲנִי טִבְעוֹנִי (canonical)
aní tiv'oní (romanization)
אני טבעונית (feminine)


אני טבעונית

אֲנִי טִבְעוֹנִית

אֲנִי טִבְעוֹנִית • (aní tiv'onít) (masculine אני טבעוני)

אֲנִי טִבְעוֹנִית (canonical)
aní tiv'onít (romanization)
אני טבעוני (masculine)


וגו׳

וְגוֹ׳ • (v'gó.)

וְגוֹמֵר וגומר#Hebrew


פ״נ

נִקְבַּר נקבר#Hebrew

נִקְבְּרָה נקבר#Hebrew

abbreviation of פֹּה נִקְבַּר/נִקְבְּרָה (pó nikbár/nikb'rá) begins Jewish epitaphs, for a male and female respectively: "here lies (expl.: is buried)".


חלומות באספמיה

חֲלוֹמוֹת בְּאַסְפַּמְיָה

חֲלוֹמוֹת בְּאַסְפַּמְיָה • (khalomót b'espamyá)

he-phrase

חֲלוֹמוֹת בְּאַסְפַּמְיָה

חֲלוֹמוֹת בְּ אַסְפַּמְיָה (canonical)
khalomót b'espamyá (romanization)
חלומות באספמיא (alternative)
חלום באספמיה (alternative)
חלום באספמיא (alternative)

Supposedly based on אדם ישן כאן ורואה חלום באספמיא (“A person sleeps here, and sees a dream in Spain.”), Spain being a distant place, thought at the time to be the end of the world.

אנחנו אומרים שתרבות היא התאגדות של בני־אדם. אדם בודד רוצה להגן על עצמו ועושה זאת בדרך של יצירת מסגרת: משפחה, חברה, אומה. המטרה העליונה – יצירת מסגרת אנושית אוניברסאלית – נראית כחלום באספמיה.

1986, Ehud Ben Ezer, אין שאננים בציון: שיחות על מחיר הציונות.:

We say that culture is an association of human beings. An individual wants to protect themselves and does so by creating a framework: family, society, nation. The ultimate goal - creating a universal human framework - seems like a pipe dream.

[…] אך כאשר בוחנים את גובה חסמי השוק, התקציב והרגולציה, שניצבים כיום בפני חדירת הרכב החשמלי לשוק הישראלי, היעדים הללו נראים כמו חלומות באספמיה.

2021 January 31, Dovi Ben-Gdalyahu, “רכב חשמלי הוא הקטגוריה הצומחת בעולם. כך נותרה ישראל מאחור”, in Globes:

[…] but when [we] examine the scale of market barriers, the budget and regulation, faced by the entrance of electric cars to the Israeli market, these targets look like pipe dreams.

(idiomatic, formal) Pipe dreams, near impossibilities.


לך תזדיין

head

לך תזדיין / לֵךְ תִּזְדַּיֵּן

לך תזדיין / לֵךְ תִּזְדַּיֵּן • (lekh tizdayén)

he-phrase

לֵךְ תִּזְדַּיֵּן

לֵךְ תִּזְדַּיֵּן (canonical)
lekh tizdayén (romanization)


ליתר דיוק

head

לְיֶתֶר דִּיּוּק

לְיֶתֶר דִּיּוּק • (l'yéter diyúk)

he-phrase

לְיֶתֶר דִּיּוּק

לְיֶתֶר דִּיּוּק • (l'yéter diyúk)

לְ יֶתֶר דִּיּוּק (canonical)
l'yéter diyúk (romanization)


היה היה

head

הָיֹה הָיָה • (hayó hayá)

he-phrase

הָיֹה הָיָה • (hayó hayá)

הָיֹה הָיָה (canonical)
hayó hayá (romanization)


בוקר טוב אליהו

head

בוקר טוב אליהו

בוקר טוב אליהו • (bóker tov eliyáhu)

he-phrase

בוקר טוב אליהו

בוקר טוב אליהו • (bóker tov eliyáhu)

Translates to "Good morning, Eliyahu!"
Dr. Rubik Rozental claims the phrase originated in Safed, where synagogue caretakers regularly woke up early a man named Eliyahu Salonim for Slichot prayers, saying "Good morning, Eliyahu!". With time, they used the same phrase to wake up any worshipper.
Now it's used to sarcastically comment a belated realization.

(idiomatic, sarcastic, colloquial) no kidding, you don't say, no shit Sherlock


רפואה שלמה

head

רְפוּאָה שְׁלֵמָה

רְפוּאָה שְׁלֵמָה • (r'fuá sh'lemá)

he-phrase

רְפוּאָה שְׁלֵמָה

רְפוּאָה שְׁלֵמָה • (r'fuá sh'lemá)

רְפוּאָה שְׁלֵמָה (canonical)
r'fuá sh'lemá (romanization)


אין מה לחפש

head

אין מה לחפש • (en má lekhapés)

he-phrase

אין מה לחפש • (en má lekhapés)

Literally, “nothing to search for”; possibly a calque of German nichts zu suchen haben. Attested since at least 1922.

וגם בֵּיהמים אינם באים הנה : אין מה לחפש במקום זה פיצ׳י יושבת בבית סטיפן , קרובה הרחוק – השריד האחרון של משפחתה בכפר – ושותה קהוה

And beasts don't come here either: there is nothing to look for in this place. Peachy is sitting in Stephen's house, her distant relative - the last remnant of her family in the village - and drinking coffee

למתאבקי ישראל אין מה לחפש בבאנגקוק

1966-03-15, “Israeli wrestlers have nothing to look for in Bangkok”, in Maariv:

העצה למאמן שמועמד למכבי חיפה: ״אין לך מה לחפש בישראל״

2023 April 25, sports.walla.co.il, The advice of a candidate coach for Maccabi Haifa: "You have nothing to look for in Israel":


כל הזכויות שמורות

head

כָּל הַזְּכוּיוֹת שְׁמוּרוֹת

כָּל הַזְּכוּיוֹת שְׁמוּרוֹת • (kol haz'khuyót shmurót)

he-phrase

כָּל הַזְּכוּיוֹת שְׁמוּרוֹת

כָּל הַזְּכוּיוֹת שְׁמוּרוֹת (canonical)
kol haz'khuyót shmurót (romanization)


המבין יבין

if you know, you know
if you know, you know


צום קל

צוֹם קַל (canonical)
tsom kal (romanization)


לשנה טובה ומתוקה

head

לְשָׁנָה טוֹבָה וּמְתוּקָה

לְשָׁנָה טוֹבָה וּמְתוּקָה • (l'shaná tová um'tuká)

he-phrase

לְשָׁנָה טוֹבָה וּמְתוּקָה

לְשָׁנָה טוֹבָה וּמְתוּקָה (canonical)
l'shaná tová um'tuká (romanization)

to a good and sweet New Year (traditional greeting around Rosh Hashanah)


אחד בפה ואחד בלב

head

אֶחָד בַּפֶּה וְאֶחָד בַּלֵּב

אֶחָד בַּפֶּה וְאֶחָד בַּלֵּב • (ekhád bapé v'ekhád balév)

he-phrase

אֶחָד בַּפֶּה וְאֶחָד בַּלֵּב

אֶחָד בַּפֶּה וְאֶחָד בַּלֵּב (canonical)
ekhád bapé v'ekhád balév (romanization)

Literally, “one in the mouth and one in the in the heart”


לא דובים ולא יער

head

לא דובים ולא יער / לֹא דֻּבִּים וְלֹא יַעַר • (lo dubím v'lo yá'ar)

he-phrase

לא דובים ולא יער

לֹא דֻּבִּים וְלֹא יַעַר

לֹא דֻּבִּים וְלֹא יַעַר (canonical)
lo dubím v'lo yá'ar (romanization)


רגלים לדבר

head

רגלים לדבר / רַגְלַיִם לַדָּבָר

רגלים לדבר / רַגְלַיִם לַדָּבָר • (ragláyim ladavár)

he-phrase

רַגְלַיִם לַדָּבָר

רַגְלַיִם לַדָּבָר (canonical)
ragláyim ladavár (romanization)
רגליים לדבר (alternative)

Literally, “the thing has feet [to stand on]”.

lit

(Mishnaic Hebrew) there is a basis, a reason for it.


בעזרת השם

head

בְּעֶזְרַת הַשֵּׁם

בְּעֶזְרַת הַשֵּׁם • (b'ezrát Hashém)

בְּעֶזְרַת הַשֵּׁם (canonical)
b'ezrát Hashém (romanization)

From בְּ־ (b'-, “with”) + עֶזְרָה (ezrá, “help”) + הַשֵּם (Hashém), literally “with the help of Hashem”.

com

הוא שאל את אודליה אם יש לה אקדח, והיא אמרה שאין לה ושלא ידאג כי בעזרת השם הם יגיעו בשלום.

2000, Mira Magen, chapter 7, in בשוכבי ובקומי, אישה [Love, After All] (fiction), Jerusalem, IL: Keter, →ISBN, page 241:

He asked Odalia if she had a gun, and she said that she did not, and he should not worry because, God willing, they would arrive peacefully.

hu sha'ál et Odalyá im yesh lah ekdákh, v'hi amrá she'én lah, v'sheló yid'ág ki b'ezrát Hashém hem yagí'u b'shalóm

זה תקציב ׳בעזרת השם׳. זה נהדר, אבל לא מספיק.

2024 September 5, Yehuda Sharoni, “"שר האוצר בצלאל סמוטריץ' וממשלת נתניהו הם עבריינים" ["Finance Minister Bezalel Smotrich and the Netanyahu Administration are Criminals"]”, in Maariv, Tel Aviv, Israel, archived from the original on 2024-09-11, Domestic Economy:

It's a 'God-willing' budget. That's great, but not enough.

ze taktsív b'ezrat Hashém. ze nehedár, avál lo maspík.


אן דן דינו

head

אֶן דֶן דִינוֹ

אֶן דֶן דִינוֹ • (én dén díno)

he-phrase

אֶן דֶן דִינוֹ

אֶן דֶן דִינוֹ • (én dén díno)

אֶן דֶן דִינוֹ (canonical)
én dén díno (romanization)

eeny, meeny, miny, moe
eeny, meeny, miny, moe


בכיף

head

בְּכֵּיף • (bekéf)

he-phrase

בְּכֵּיף • (bekéf)

בְּכֵּיף (canonical)
bekéf (romanization)


ע״ע

עַיֵּן עיין#Hebrew

עוֹד עוד#Hebrew

abbreviation of עַיֵּן עוֹד ('ayén 'ód, “see more”)

עַיֵּן עיין#Hebrew

עַמוּד עמוד#Hebrew

abbreviation of עַיֵּן עַמוּד (ayén 'amúd, “see page”)

עַיֵּן עיין#Hebrew

עֵרֶךְ ערך#Hebrew

abbreviation of עַיֵּן עֵרֶךְ (ayén 'érekh, “see entry”)


מה אתה אומר

head

מה אתה אומר • (ma atá omér)

he-phrase

מה אתה אומר • (ma atá omér)


זאת אומרת

head

זֹאת אוֹמֶרֶת

זֹאת אוֹמֶרֶת • (zót oméret)

he-phrase

זֹאת אוֹמֶרֶת

זֹאת אוֹמֶרֶת • (zót oméret)

זֹאת אוֹמֶרֶת (canonical)
zót oméret (romanization)
זתומרת (alternative)
ז׳תומרת (alternative)
זת׳ומרת (alternative)
סתומרת (alternative)

מה זאת אומרת?

זתומרת שאתה לא בא למסיבה?

Meaning, you're not coming to the party?

אני לא פנוי מחר, זאת אומרת שנצטרך לקבוע ליום אחר.

I'm not available tomorrow, so we will have to reschedule for another day.

I'm not available tomorrow, that is to say that we will have to set [a time] for another day.

that is to say, in other words, that is, i.e., meaning, implying


עלה בקנה אחד

head

עָלָה בְּקָנֶה אֶחָד

עָלָה בְּקָנֶה אֶחָד • (alá b'kané ekhád)

he-phrase

עָלָה בְּקָנֶה אֶחָד

עָלָה בְּ קָנֶה אֶחָד (canonical)
alá b'kané ekhád (romanization)

From עָלָה (alá, “grow”) + בְּ־ (b', “in”) + קָנֶה (kané, “stalk”) + אֶחָד (ekhád, “one”).
From Pharaoh's dream in he:T:5, wherein seven healthy ears of grain grow on one stalk.

com

(idiomatic) to be consistent with; to align with; to be in line with


לא כל יום פורים

head

לֹא כָּל יוֹם פּוּרִים

לֹא כָּל יוֹם פּוּרִים • (ló kól yóm purím)

he-phrase

לֹא כָּל יוֹם פּוּרִים

לֹא כָּל יוֹם פּוּרִים (canonical)
ló kól yóm purím (romanization)

not every day is a holiday
not every day is a holiday

(idiomatic) not every day is Purim; not every day is a holiday; not every day is a party


זתומרת

זֹאת אוֹמֶרֶת
זאת אומרת#Hebrew


עשה לילה לבן

head

עָשָׂה לַיְלָה לָבָן

עָשָׂה לַיְלָה לָבָן • (asá láyla laván)

he-phrase

עָשָׂה לַיְלָה לָבָן

עָשָׂה לַיְלָה לָבָן (canonical)
asá láyla laván (romanization)

to stay awake all night, to have a sleepless night


ניהל שיחה

head

נִהֵל שִׂיחָה

נִהֵל שִׂיחָה • (nihél sikhá)

he-phrase

נִהֵל שִׂיחָה

נִהֵל שִׂיחָה • (nihél sikhá)

נִהֵל שִׂיחָה (canonical)
nihél sikhá (romanization)

Calque of German Gespräch führen (literally “to lead a conversation”).


שם פס

head

שָׂם פַּס • (sám pás)

he-phrase

שָׂם פַּס • (sám pás)

שָׂם פַּס (canonical)
sám pás (romanization)

Literally, “to put a band [on someone's mouth]”.

lit

היא שמה פס על כולם.

She doesn't care about others [what they say or do].

(informal) to ignore, not care; to not give a fuck [with עַל]


חשב מחוץ לקופסה

head

חשב מחוץ לקופסה / חָשַׁב מִחוּץ לַקֻּפְסָה • (khasháv mikhúts lakufsá)

he-phrase

חשב מחוץ לקופסה

חָשַׁב מִחוּץ לַקֻּפְסָה

חָשַׁב מִחוּץ לַקֻּפְסָה (canonical)
khasháv mikhúts lakufsá (romanization)


הוציא להורג

head

הוֹצִיא לְהוֹרֵג

הוֹצִיא לְהוֹרֵג • (hotsí l'horég)

he-phrase

הוֹצִיא לְהוֹרֵג

הוֹצִיא לְהוֹרֵג • (hotsí l'horég)

הוֹצִיא לְ הוֹרֵג (canonical)
hotsí l'horég (romanization)

Literally, “to bring forth to the executioner”.


הוציא מחוץ לחוק

head

הוציא מחוץ לחוק / הוֹצִיא מִחוּץ לַחֹק

הוציא מחוץ לחוק / הוֹצִיא מִחוּץ לַחֹק • (hotsí mikhúts lakhók)

he-phrase

הוציא מחוץ לחוק

הוֹצִיא מִחוּץ לַחֹק

הוֹצִיא מִחוּץ לַחֹק (canonical)
hotsí mikhúts lakhók (romanization)

יש מפלגות שצריך להוציא מחוץ לחוק?

Are there political parties that should be outlawed?


יום כן יום לא

head

יוֹם כֵּן יוֹם לֹא

יוֹם כֵּן יוֹם לֹא • (yom kén yom ló)

he-phrase

יוֹם כֵּן יוֹם לֹא

יוֹם כֵּן יוֹם לֹא • (yom kén yom ló)

יוֹם כֵּן יוֹם לֹא (canonical)
yom kén yom ló (romanization)


כל יומיים

head

כל יומיים / כָּל יוֹמַיִם

כל יומיים / כָּל יוֹמַיִם • (kol yomáyim)

he-phrase

כָּל יוֹמַיִם

כָּל יוֹמַיִם (canonical)
kol yomáyim (romanization)

From כֹּל (kol, “every”) + יוֹמַיִם (yomáyim, “two days”).


ללא עוררין

head

לְלֹא עוֹרְרִין

לְלֹא עוֹרְרִין • (l'ló 'ór'rin)

he-phrase

לְלֹא עוֹרְרִין

לְלֹא עוֹרְרִין • (l'ló 'ór'rin)

לְלֹא עוֹרְרִין (canonical)
l'ló 'ór'rin (romanization)

Literally, “without opposers”. The plural ending ־ִין (-ín) in lieu of ־ִים (-ím) was common in Rabbinic Hebrew.


עבר על החוק

head

עבר על החוק / עָבַר עַל הַחֹק

עבר על החוק / עָבַר עַל הַחֹק • (avár al hakhók)

he-phrase

עָבַר עַל הַחֹק

עָבַר עַל הַחֹק (canonical)
avár al hakhók (romanization)


לפ״ק

לפרט קטן
לפרט קטן#Hebrew