den er god nok

Blitzen nikkede. “Den er god nok. Det er en fremragende hærdning.” “Tak!” sagde Søren. “Godt, der er nogen her, der sætter pris på uovertruffen håndværkskvalitet! Jeg kommer ikke til skade af at gennembore en dragebug, men det var nu dig, ...

2018, Rick Riordan, Magnus Chase og de nordiske guder 3 - De dødes skib, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

True story. Den er god nok. Jeg synes, det er det bedste mærke sprittusch, men jeg er nok lidt farvet. Britta har forklaret os, at det er en god idé, hvis man kan vise en potentiel arbejdsgiver, at man på en eller anden måde er forbundet til succes.

2012, Lau Aaen, Dagpengeland, Gyldendal A/S, →ISBN:

Mette tror ikke sine egne ører, da hun hører det. Men det er en topembedsmand fra FN's fødevareprogram, der fortæller det. Det er i fjernsynet, og nej, man skal ikke tro på alt, hvad man læser i avisen, men den er god nok. Hvorfor skulle han ...

2008, Kirsten Hammann, En dråbe i havet, Gyldendal A/S, →ISBN, page 128:


godt gået

Jørn Jensen. JØRN JENSEN Godt gået, Mark! Mark tager en bog. Fod-bold, står der på den.

2017, Jørn Jensen, Godt gået, Mark!, Lindhardt og Ringhof, →ISBN, page 1:

Christina Nordstrøm. Christina Nordstrøm og Kirsten Nordstrøm Hansen FIRKLØVERET Godt gået, Henriette! Gyldendal Godt gået, Henriette! Christina Nordstrøm, Kirsten Nordstrøm Hansen.

2009, Firkløveret 3 - Godt gået, Henriette!, Gyldendal A/S, →ISBN, page 3:

»Godt gået, Emma,« sagde hun højt og vendte sig hurtigt for at se om nogen havde hørt hende. Det var der ikke. Hun fik øje på Jacob og Ayse så snart hun satte cyklen. De stod ude foran indgangen til gymnasiet. De var midt i en samtale og ...

2010, Henrik Nilaus, Sammenbrud, Rosinante&Co., →ISBN, page 75:


bagskid

head

bagskid c (singular definite bagskiden, not used in plural form)


tage fat

tage fat (imperative ta fat, infinitive at tage fat, present tense tager fat, past tense tog fat, perfect tense [Category:Danish_phrasal_verbs]]-form-of " lang="da">har taget fat)

ta fat (imperative)
at tage fat (infinitive)
tager fat (present)
tog fat (past)
har taget fat (perfect)


fluorit

fluorit c (singular definite fluoritten, plural indefinite fluoritter)

fluoritten (definite singular)
fluoritter (indefinite plural)
fluorit (indefinite nominative singular)
fluoritten (definite nominative singular)
fluoritter (indefinite nominative plural)
fluoritterne (definite nominative plural)
fluorits (genitive indefinite singular)
fluorittens (definite genitive singular)
fluoritters (genitive indefinite plural)
fluoritternes (definite genitive plural)


tudsegammel

tudsegammel (neuter tudsegammelt, plural and definite singular attributive tudsegamle, not comparable)

tudsegammelt (neuter)
tudsegamle (attributive definite singular)
tudsegamle (attributive plural)
tudsegammel (positive)
tudsegammelt (positive)
tudsegamle (plural positive)
tudsegamle (positive)


skyde ind

skyde ind (imperative skyd ind, infinitive at skyde ind, present tense skyder ind, past tense skød ind, perfect tense [Category:Danish_phrasal_verbs]]-form-of " lang="da">har skudt ind)

skyd ind (imperative)
at skyde ind (infinitive)
skyder ind (present)
skød ind (past)
har skudt ind (perfect)


fortærsket

fortærsket (plural and definite singular attributive fortærskede, comparative mere fortærsket, superlative (predicative) mest fortærsket, superlative (attributive) mest fortærskede)

fortærskede (attributive definite singular)
fortærskede (attributive plural)
mere fortærsket (comparative)
mest fortærsket (predicative superlative)
mest fortærskede (attributive superlative)

for- (“mis-, excessively”) + tærsket (“thresh”), the metaphor maybe being trying to extract grain from chaff after it has been exhausted. Compare German abgedroschen.


fjernundervisning

head

fjernundervisning c (singular definite fjernundervisningen, not used in plural form)

fjernundervisningen (definite singular)
fjernundervisning (indefinite nominative singular)
fjernundervisningen (definite nominative singular)
fjernundervisnings (genitive indefinite singular)
fjernundervisningens (definite genitive singular)


flerling

flerling c (singular definite flerlingen, plural indefinite flerlinge)

flerlingen (definite singular)
flerlinge (indefinite plural)

someone born as part of a multibaby birth


pleje omgang med

pleje omgang med (imperative plej omgang med, infinitive at pleje omgang med, present tense plejer omgang med, past tense plejede omgang med, perfect tense [Category:Danish_phrasal_verbs]]-form-of " lang="da">har plejet omgang med)

plej omgang med (imperative)
at pleje omgang med (infinitive)
plejer omgang med (present)
plejede omgang med (past)
har plejet omgang med (perfect)


syvling

syvling (indefinite nominative singular)
syvlingen (definite nominative singular)
syvlinger (indefinite nominative plural)
syvlingerne (definite nominative plural)
syvlings (genitive indefinite singular)
syvlingens (definite genitive singular)
syvlingers (genitive indefinite plural)
syvlingernes (definite genitive plural)


otteling

otteling (indefinite nominative singular)
ottelingen (definite nominative singular)
ottelinger (indefinite nominative plural)
ottelingerne (definite nominative plural)
ottelings (genitive indefinite singular)
ottelingens (definite genitive singular)
ottelingers (genitive indefinite plural)
ottelingernes (definite genitive plural)


niling

niling (indefinite nominative singular)
nilingen (definite nominative singular)
nilinger (indefinite nominative plural)
nilingerne (definite nominative plural)
nilings (genitive indefinite singular)
nilingens (definite genitive singular)
nilingers (genitive indefinite plural)
nilingernes (definite genitive plural)


juks

Og reklameindustrien opildner os til at bruge penge, vi ikke har, på juks, vi ikke har brug for, så vi kan imponere mennesker, vi ikke kan fordrage.

2017, Rutger Bregman, translated by Poul Henrik Westh, Utopia for realister: Gratis penge til alle, femten timers arbejdsuge og en verden uden grænser, Art People, →ISBN:

And the advertising industry encourages us to spend money we don't have on junk we don't need, so as to impress people we can't stand.

Men han havde brug for farven og fornemmelsen af tre dimensioner. Ikke dette juks, ikke denne fade erstatning.

2011, Maria Helleberg, Alberto, Rosinante & Co, →ISBN:

But he needed the colour and the feel of three dimensions. Not this garbage, not this bland replacement.

Jeg er ikke så interesseret i alt det gamle juks.

2011, Lars Kjædegaard, Den sidste dommer, Rosinante & Co, →ISBN:

I am not so interested in all the old junk.


forklejne

See Norwegian Bokmål forkleine, Danish klejn


klejne

klejne (indefinite nominative singular)
klejnen (definite nominative singular)
klejner (indefinite nominative plural)
klejnerne (definite nominative plural)
klejnes (genitive indefinite singular)
klejnens (definite genitive singular)
klejners (genitive indefinite plural)
klejnernes (definite genitive plural)

→ Icelandic: kleina

a cake of sugar, flour, butter, eggs and milk fried in oil or copha; associated with Christmas


ledsagerske

ledsagerske (indefinite nominative singular)
ledsagersken (definite nominative singular)
ledsagersker (indefinite nominative plural)
ledsagerskerne (definite nominative plural)
ledsagerskes (genitive indefinite singular)
ledsagerskens (definite genitive singular)
ledsagerskers (genitive indefinite plural)
ledsagerskernes (definite genitive plural)


magelig

magelig (neuter mageligt, plural and definite singular attributive magelige, comparative mageligere, superlative (predicative) mageligst, superlative (attributive) mageligste)

mageligt (neuter)
magelige (attributive definite singular)
magelige (attributive plural)
mageligere (comparative)
mageligst (predicative superlative)
mageligste (attributive superlative)


mageligste

attributive superlative degree of magelig


mageligst

predicative superlative degree of magelig


magelige

plural and definite singular attributive of magelig


nordbo

nordbo c (singular definite nordboen, plural indefinite nordboer)

nordboen (definite singular)
nordboer (indefinite plural)
nordbo (indefinite nominative singular)
nordboen (definite nominative singular)
nordboer (indefinite nominative plural)
nordboerne (definite nominative plural)
nordbos (genitive indefinite singular)
nordboens (definite genitive singular)
nordboers (genitive indefinite plural)
nordboernes (definite genitive plural)
nordboer (alternative)


symfoniorkester

symfoniorkester n (singular definite symfoniorkesteret or symfoniorkestret, plural indefinite symfoniorkestre)

symfoniorkesteret (definite singular)
symfoniorkestret (definite singular)
symfoniorkestre (indefinite plural)
symfoniorkester (indefinite nominative singular)
symfoniorkesteret (definite nominative singular)
symfoniorkestret (definite nominative singular)
symfoniorkestre (indefinite nominative plural)
symfoniorkesterene (definite nominative plural)
symfoniorkesters (genitive indefinite singular)
symfoniorkesterets (definite genitive singular)
symfoniorkestrets (definite genitive singular)
symfoniorkestres (genitive indefinite plural)
symfoniorkesterenes (definite genitive plural)


intercitytog

intercitytog (indefinite nominative singular)
intercitytoget (definite nominative singular)
intercitytoge (indefinite nominative plural)
intercitytogene (definite nominative plural)
intercitytogs (genitive indefinite singular)
intercitytogets (definite genitive singular)
intercitytoges (genitive indefinite plural)
intercitytogenes (definite genitive plural)

English intercity train, interpreted as a compound


stakket

stakket (neuter stakket, plural and definite singular attributive stakkede, comparative mere stakket, superlative (predicative) mest stakket, superlative (attributive) mest stakkede)

stakket (neuter)
stakkede (attributive definite singular)
stakkede (attributive plural)
mere stakket (comparative)
mest stakket (predicative superlative)
mest stakkede (attributive superlative)

From Old Norse stǫkkóttr, derived from the adjective Old Norse *stakkr (“short”) (cf. Danish stakåndet (“short of breath”) and stække (“clip the wings”).


fuldgyldig

fuldgyldig (neuter fuldgyldigt, plural and definite singular attributive fuldgyldige, comparative fuldgyldigere, superlative (predicative) fuldgyldigst, superlative (attributive) fuldgyldigste)

fuldgyldigt (neuter)
fuldgyldige (attributive definite singular)
fuldgyldige (attributive plural)
fuldgyldigere (comparative)
fuldgyldigst (predicative superlative)
fuldgyldigste (attributive superlative)


skriftform

writing system, script (system of symbols used to encode natural language)


lydskrift

a system of symbols used to encode the pronunciation of natural language (either phonetically or phonemically)


jernalder

jernalder c (singular definite jernalderen, not used in plural form)

jernalderen (definite singular)
jernalder (indefinite nominative singular)
jernalderen (definite nominative singular)
jernalders (genitive indefinite singular)
jernalderens (definite genitive singular)


opslagsform

opslagsform (indefinite nominative singular)
opslagsformen (definite nominative singular)
opslagsformer (indefinite nominative plural)
opslagsformerne (definite nominative plural)
opslagsforms (genitive indefinite singular)
opslagsformens (definite genitive singular)
opslagsformers (genitive indefinite plural)
opslagsformernes (definite genitive plural)

opslag (“looking up”) + -s- + form (“form”)

af

the word by which an entry is positioned in a reference work, e.g. the lemma in a dictionary, or, in a lexicon, surname followed by personal name


hjælpesætning

hjælpesætning (indefinite nominative singular)
hjælpesætningen (definite nominative singular)
hjælpesætninger (indefinite nominative plural)
hjælpesætningerne (definite nominative plural)
hjælpesætnings (genitive indefinite singular)
hjælpesætningens (definite genitive singular)
hjælpesætningers (genitive indefinite plural)
hjælpesætningernes (definite genitive plural)


kloak

head

kloak c (singular definite kloakken, plural indefinite kloakker)

kloakken (definite singular)
kloakker (indefinite plural)
kloak (indefinite nominative singular)
kloakken (definite nominative singular)
kloakker (indefinite nominative plural)
kloakkerne (definite nominative plural)
kloaks (genitive indefinite singular)
kloakkens (definite genitive singular)
kloakkers (genitive indefinite plural)
kloakkernes (definite genitive plural)


svig

svig c or n (singular definite svigen or sviget, not used in plural form)

svigen (definite singular)
sviget (definite singular)
svig (indefinite nominative singular)
svigen (definite nominative singular)
sviget (definite nominative singular)
svigs (genitive indefinite singular)
svigens (definite genitive singular)
svigets (definite genitive singular)

From Old Danish swik, from Old Norse svik.

betrayal (dishonest and fraudulent behavior)


nissehue

nissehue (indefinite nominative singular)
nissehuen (definite nominative singular)
nissehuer (indefinite nominative plural)
nissehuerne (definite nominative plural)
nissehues (genitive indefinite singular)
nissehuens (definite genitive singular)
nissehuers (genitive indefinite plural)
nissehuernes (definite genitive plural)

a Christmas hat; a conical hat of soft, red material associated with nisser, and more generally with Christmas


brændevin

brændevin c (singular definite brændevinen, plural indefinite brændevine)

brændevinen (definite singular)
brændevine (indefinite plural)

From Middle Low German bernewin, a translation of Latin vinum ardens (“burning wine”). Equivalent to brænde (“to burn”) + vin (“wine”). Doublet of brandy.


hjemmebrændt

hjemmebrændt (neuter hjemmebrændt, plural and definite singular attributive hjemmebrændte)

hjemmebrændt (neuter)
hjemmebrændte (attributive definite singular)
hjemmebrændte (attributive plural)

Mangen en hillbilly er blevet både blind og skør af hjemmebrændt såkaldt applejack.

2008, Cocktails og drinks, Gyldendal A/S, →ISBN, page 29:

Many a hillbilly have become both blind and insane by homedistilled socalled applejack.

... tyrkisk kaffe, hjemmelavet ost, varm gedemælk eller vor mors eget slik og den hjemmebrændte brandy.

... Turkish coffee, homemade cheese, warm goat's milk or our mother's own candy and the homedistilled brandy.

I landsbyerne omkring Kharkov var omkring 70 procent af bønderne i 1921 beskæftiget med at producere »samogon«, der er det russiske navn for hjemmebrændt vodka.

2016, Erik Kulavig, Vi river himlen ned på jorden, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

In the villages around Kharkov, around 70% of the peasants in 1921 were occupied with producing "samogon", which is the Russian word for homedistilled vodka.

... russerne havde været forbi med hjemmebrændt vodka, ...

2013, Clemens Meyer, Natten, lysene, volden, Art People, →ISBN:

... the Russians had come by with homedistilled vodka ...


skrald

skrald n (singular definite skraldet, not used in plural form)

skraldet (definite singular)
skrald (indefinite nominative singular)
skraldet (definite nominative singular)
skralds (genitive indefinite singular)
skraldets (definite genitive singular)

Back-formation from skraldemand, meaning "garbage man". This in turn comes from skralde + -mand, the former meaning "ratchet" or "rattle", as the garbage man would traditionally use a ratchet to signal his presence so people could deliver their trash.


skrald

skrald n (singular definite skraldet, plural indefinite skrald)

skraldet (definite singular)
skrald (indefinite plural)
skrald (indefinite nominative singular)
skraldet (definite nominative singular)
skrald (indefinite nominative plural)
skraldene (definite nominative plural)
skralds (genitive indefinite singular)
skraldets (definite genitive singular)
skralds (genitive indefinite plural)
skraldenes (definite genitive plural)

deverbal noun of skralde (“to make noise”).

short, loud sounds or bangs, caused by, for example, thunder or an explosion


skraldebil

skraldebil c (singular definite skraldebilen, plural indefinite skraldebiler)

skraldebilen (definite singular)
skraldebiler (indefinite plural)
skraldebil (indefinite nominative singular)
skraldebilen (definite nominative singular)
skraldebiler (indefinite nominative plural)
skraldebilerne (definite nominative plural)
skraldebils (genitive indefinite singular)
skraldebilens (definite genitive singular)
skraldebilers (genitive indefinite plural)
skraldebilernes (definite genitive plural)


barsel

barsel c (singular definite barslen, plural indefinite barsler)

barslen (definite singular)
barsler (indefinite plural)

From Old Danish barnsøl, a compound of barn (“child”) and øl (“beer”). The word originally designating a celebration after the birth of a child. Cf. also Norwegian Bokmål barsel and Swedish barnsöl. The modern form is influenced by the suffix -sel.
See also gravøl (“wake”).

confinement (after childbirth), lying-in


barnsøl

Nu havde vi denne Smule Honning, men skal vi til at dele det ud til vejfarendes, saa bliver der kuns lidet tilbage til vort eget Barnsøl."

1919, Jeppe Aakjær, Samlede værker: bd. Arbejdets glæde ; dHvor der er gjærende kræfter ; Jens Langkniv:

Var barnsøllet på Bohus så farligt, at det var umuligt at tage din kone med? havde hun spurgt, ...

1988, Maria Helleberg, Så mangen sti vild, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

(historical) some celebration of childbirth


sorte penge

black money; money that is transferred secretly, so as to avoid taxation


svensknøgle

svensknøgle (indefinite nominative singular)
svensknøglen (definite nominative singular)
svensknøgler (indefinite nominative plural)
svensknøglerne (definite nominative plural)
svensknøgles (genitive indefinite singular)
svensknøglens (definite genitive singular)
svensknøglers (genitive indefinite plural)
svensknøglernes (definite genitive plural)
svensk nøgle (alternative dated)

svensk (“Swedish”) + nøgle, originally to distinguish from the now-rarely-used English-style adjustable spanner, engelsknøgle/engelsk nøgle.


skiftenøgle

skiftenøgle (indefinite nominative singular)
skiftenøglen (definite nominative singular)
skiftenøgler (indefinite nominative plural)
skiftenøglerne (definite nominative plural)
skiftenøgles (genitive indefinite singular)
skiftenøglens (definite genitive singular)
skiftenøglers (genitive indefinite plural)
skiftenøglernes (definite genitive plural)


skruenøgle

skruenøgle (indefinite nominative singular)
skruenøglen (definite nominative singular)
skruenøgler (indefinite nominative plural)
skruenøglerne (definite nominative plural)
skruenøgles (genitive indefinite singular)
skruenøglens (definite genitive singular)
skruenøglers (genitive indefinite plural)
skruenøglernes (definite genitive plural)


fastnøgle

fastnøgle (indefinite nominative singular)
fastnøglen (definite nominative singular)
fastnøgler (indefinite nominative plural)
fastnøglerne (definite nominative plural)
fastnøgles (genitive indefinite singular)
fastnøglens (definite genitive singular)
fastnøglers (genitive indefinite plural)
fastnøglernes (definite genitive plural)

fast (“firm, fixed”) + nøgle, to distinguish from adjustable spanners.


urtekniv

urtekniv (indefinite nominative singular)
urtekniven (definite nominative singular)
urteknive (indefinite nominative plural)
urteknivene (definite nominative plural)
urteknivs (genitive indefinite singular)
urteknivens (definite genitive singular)
urteknives (genitive indefinite plural)
urteknivenes (definite genitive plural)


Vestasien

West Asia (the westernmost geographic region of Asia, which includes Anatolia, the Arabian Peninsula, Iran, the Levant, Mesopotamia, the Sinai Peninsula, and Transcaucasia)


vanedyr

vanedyr n (singular definite vanedyret, plural indefinite vanedyr)

vanedyret (definite singular)
vanedyr (indefinite plural)
vanedyr (indefinite nominative singular)
vanedyret (definite nominative singular)
vanedyr (indefinite nominative plural)
vanedyrene (definite nominative plural)
vanedyrs (genitive indefinite singular)
vanedyrets (definite genitive singular)
vanedyrs (genitive indefinite plural)
vanedyrenes (definite genitive plural)

[ˈvæːnəˌdyɐ̯ˀ]

Compound of vane (“habit”) + dyr (“animal”)

compound+

[...] at mange katte – pga. at de er ekstremt vanedyr [...] – ikke tåler, at man møblerer om.

2010, Marianne Thornberg, KATTE GALAKSEN, Books on Demand:

… that many cats – because they are extreme creatures of habit … – cannot stand when you rearrange the furniture.

an animal that is prone to following routines

Jeg er et vanedyr, der ikke tåler ændringer i hverdagen

I am a creature of habit that does not tolerate changes in its everyday life

Den rigoristiske dogmatisme er skabt på en baggrund af politik, og dens udøvere bliver — [...] — forvandlet til vanedyr; dogmer, der fastholdes med tilstrækkelig fasthed og tilstrækkelig hensynsløshed gennem længere tid, bliver til vane [...]

1964, Holger Hansen, Galskab, H. Reitzel:

The rigoristic dogmatism is created on a background of politics, and its actors — … — turn into creatures of habit; dogmata that are retained with adequate strength and adequate inconsideration through longer periods of time, become habits …


forkromet

head

forkromet (neuter forkromet, plural and definite singular attributive forkromede, not comparable)

forkromet (neuter)
forkromede (attributive definite singular)
forkromede (attributive plural)

Ikke at vente på, at nogen kommer og løser den gordiske knude for os. Ikke vente på, at der kommer en forkromet løsning ned til os.

2010, Claus Buhl, Talent: spørgsmålet er ikke om du har talent men hvordan, Gyldendal Business, →ISBN, page 206:

Not to wait for someone to come along and solve the Gordian knot for us. No to wait for a perfect solution to be handed down to us.

Det er vor erfaring, at det bedste resultat netop opnås ved at lade alle deltage efter bedste evne istedet for at anvende konsulenter og få et forkromet strømlinet system, som ikke bruges mere, når først certifikatet er i hus.

It is our experience that the best result is achieved precisely be letting everyone participate to the best of their abilities instead of using consultants and getting a perfect streamlined system that isn't being used anymore once the certificate has been gotten.

Og overraskende for italienerne, der havde drømt om at komme først med et forkromet forslag om en europæisk union.

1999, Gregers Dirckinck-Holmfeld, Danmark dejligst, →ISBN:

And surprisingly for the Italians, who had dreamt of being the first with a perfect proposal for a European union.

(by extension) seemingly perfected by well-directed efforts; exhibiting professionalism


i hus

(of harvests, farm animals) secured in a barn, stable or similar

Følelsen af, at målet er nået og sejren er i hus.

2016, Jeanette Olsen, Jeg er på ingen måde træt af at skide., BoD – Books on Demand, →ISBN, page 131:

The feeling that the goal has been reached and victory is secured.

Hun ser nødigt kvinder reduceret til sexobjekter og mener der stadig mangler en del, før ligestillingen er i hus.

2009, Kristian Himmelstrup, Angelinas røv, Rosinante&Co., →ISBN, page 90:

She does not like seeing women reduced to sex objects, and feels there is still a long way to go before gender equality is a reality.

Selskabet skulle jo nødig komme i en situation, hvor man stod og manglede møller, når en byggetilladelse var i hus.

2013, Birgitte Erhardtsen, Milliardærklubben, Gyldendal A/S, →ISBN:

After all, one wouldn't want the company to get into a situation of needing mills, once a building permit had been acquired.

(by extension) secured, finished, successfully finalized


fasthed

fasthed c (singular definite fastheden, plural indefinite fastheder)

fastheden (definite singular)
fastheder (indefinite plural)
fasthed (indefinite nominative singular)
fastheden (definite nominative singular)
fastheder (indefinite nominative plural)
fasthederne (definite nominative plural)
fastheds (genitive indefinite singular)
fasthedens (definite genitive singular)
fastheders (genitive indefinite plural)
fasthedernes (definite genitive plural)


fastansat

fastansat (neuter fastansat, plural and definite singular attributive fastansatte, not comparable)

fastansat (neuter)
fastansatte (attributive definite singular)
fastansatte (attributive plural)

fast (“firm, solid”) + ansat (“employed”). Compare Norwegian Bokmål fastansatt

af

(also nominalized) permanently employed (as opposed to a temp)


fastsætte

head

fastsætte (imperative fastsæt, infinitive at fastsætte, present tense fastsæter, past tense fastsatte, perfect tense h fastsat)

fastsæt (imperative)
at fastsætte (infinitive)
fastsæter (present)
fastsatte (past)
h fastsat (perfect)

fast (“firm, solid”) + sætte (“set, place, put”)


mellemøstlig

head

mellemøstlig (neuter mellemøstligt, plural and definite singular attributive mellemøstlige, not comparable)

mellemøstligt (neuter)
mellemøstlige (attributive definite singular)
mellemøstlige (attributive plural)


glemsom

glemsom (neuter glemsomt, plural and definite singular attributive glemsomme)

glemsomt (neuter)
glemsomme (attributive definite singular)
glemsomme (attributive plural)

glemme (“to forget”) + -som (“-some”, adjective-forming suffix).


mistænksom

head

mistænksom (neuter mistænksomt, plural and definite singular attributive mistænksomme)

mistænksomt (neuter)
mistænksomme (attributive definite singular)
mistænksomme (attributive plural)
mistænksom (positive)
mere mistænksom (comparative)
mest mistænksom (superlative)
mistænksomt (positive)
mistænksomme (plural positive)
mere mistænksom (comparative plural)
mest mistænksom (plural superlative)
mistænksomme (positive)
mest mistænksomme (superlative)

[misˈtɛŋˀɡˌsʌmˀ]

From mistænke (“to suspect”) + -som (“-some”, adjective-forming suffix). Compare Norwegian Bokmål mistenksom, Swedish misstänksam.

af

suspicious (harbouring suspicions; liable to suspect; distrustful)


badevægt

badevægt (indefinite nominative singular)
badevægten (definite nominative singular)
badevægte (indefinite nominative plural)
badevægtene (definite nominative plural)
badevægts (genitive indefinite singular)
badevægtens (definite genitive singular)
badevægtes (genitive indefinite plural)
badevægtenes (definite genitive plural)


køkkenvægt

køkkenvægt (indefinite nominative singular)
køkkenvægten (definite nominative singular)
køkkenvægte (indefinite nominative plural)
køkkenvægtene (definite nominative plural)
køkkenvægts (genitive indefinite singular)
køkkenvægtens (definite genitive singular)
køkkenvægtes (genitive indefinite plural)
køkkenvægtenes (definite genitive plural)


laboratorievægt

laboratorievægt (indefinite nominative singular)
laboratorievægten (definite nominative singular)
laboratorievægte (indefinite nominative plural)
laboratorievægtene (definite nominative plural)
laboratorievægts (genitive indefinite singular)
laboratorievægtens (definite genitive singular)
laboratorievægtes (genitive indefinite plural)
laboratorievægtenes (definite genitive plural)


til måde

Han var meget hengiven til Drik, gjerrig, umild og vanskelig at gjøre til Maade.

1832, Norges Konge-Sagaer fra Magnus Barfod til Magnus Erlingsøn: 7, page 149:

He was very fond of drink, greedy, harsh, and difficult to calm down.

1735, Ludvig Holberg (baron), Dannemarks riges historie, page 339

But one can, however, also see from history, that one time and another uprisings happened in Sweden more because of the encouragements of restless people than for rightul reasons; for rebellions happened under the good as well as under the evil kings, so it was difficult to placate the Swedish, which in the end led Christian II to the harsh execution in Stockholm, by which oil was thrown on the fire, and a foundation was laid for the bitter hatred that has for so long existed between Denmark and Sweden.

Men man kand derimod ogsaa see af Historien, at en og anden Gang Opstand er giordt udi Sverrig meer af uroelige Menneskers Tilskyndelse end af rætmessige Aarsager; thi der skeede Rebellioner saavel under de Gode som de Onde Konger, saa det var vanskeligt at giøre de Svenske til Maade, hvilket bragte omsider Christianum 2 til den haarde Exsecution udi Stokholm, hvorved Olie blev kastet i Ilden og Grundvold lagt til det bittre Had, som sa længe har været mellem Dannemark og Sverrig.

... Ting, der ikke var ham til Maade«.

1914, Hans Peter Kyrre, Knud Lyne Rahbek, Kamma Rahbek og livet paa Bakkehuset:

Bare den måde han kunne kigge på én på, når noget ikke var til måde, efter hans hoved.

2016, Jørgen Thorgaard, Flugten til Amerika, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:


til måde

... Indien, som Mandeville deler op i en meget kold, en »til måde« kold og en meget varm del, hvor de fineste diamanter findes.

2004, Britt Istoft, Mette Birkedal Bruun, Undervejs mod Gud: rummet og rejsen i middelalderlig religiøsitet, Museum Tusculanum Press, →ISBN, page 23:

Brændviin er dog en ypperlig Ting, naar det blir brugt til Maade.

1876, Ludvig Holberg, Den danske skueplads: eller Holbergs comedier, page 105:


snobbe

head

snobbe (imperative snob, infinitive at snobbe, present tense snobber, past tense snobbede, perfect tense har snobbet)

snob (imperative)
at snobbe (infinitive)
snobber (present)
snobbede (past)
har snobbet (perfect)

Charlotte havde været lys, slank, velklædt uden at snobbe, intelligent og effektiv.

2012, Leif Davidsen, Uhellige alliancer, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Charlotte had been light, slender, well-dressed without being snobbish, intelligent and efficient.

... når han var på No Credit, kunne man ikke mærke på ham, at han var et navn, han snobbede ikke og førte sig ikke frem.

... when he was at No Credit, you couldn't tell by him that he was famous, he was not snobbish, and he didn't make a big deal of himself.

Andersen føjede sig smidigt som vådt pileved, han bøjede sig altid for den stærkeste, han snobbede og kravlede og var til måde.

2011, Maria Helleberg, Alberto, Rosinante & Co, →ISBN:

Andersen acquiesced [possibly a typo for bøjede, "bent"] flexibly like wet willow wood, he always bowed for the strongest, he sucked up and crawled and was [unobtrusive?]


opløsning

opløsning c (singular definite opløsningen, plural indefinite opløsninger)

opløsningen (definite singular)
opløsninger (indefinite plural)
opløsning (indefinite nominative singular)
opløsningen (definite nominative singular)
opløsninger (indefinite nominative plural)
opløsningerne (definite nominative plural)
opløsnings (genitive indefinite singular)
opløsningens (definite genitive singular)
opløsningers (genitive indefinite plural)
opløsningernes (definite genitive plural)

De ønskede opløsningen af unionen.

They wanted the dissolution of the union.

Der er en opløsning af sølvnitrat i glasset.

There's a solution of silver nitrate in the glass.

Dette teleskop kan tage billeder med en opløsning på 120,2 pixels per steradian.

This telescope can take pictures with a resolution of 120.2 pixels per steradian.


skelet i skabet

some shameful and/or criminal act done in the past that one wants to hide


overlæge

some kind of doctor with authority over other doctors


adjunkt

adjunkt c (singular definite adjunkten, plural indefinite adjunkter)

adjunkten (definite singular)
adjunkter (indefinite plural)
adjunkt (indefinite nominative singular)
adjunkten (definite nominative singular)
adjunkter (indefinite nominative plural)
adjunkterne (definite nominative plural)
adjunkts (genitive indefinite singular)
adjunktens (definite genitive singular)
adjunkters (genitive indefinite plural)
adjunkternes (definite genitive plural)

an assistant professor at the university, below the rank of lektor

a secondary school teacher, below the rank of lektor


nærdemokrati

a form of democracy that emphasizes participation of citizens in matters relating to their local area


nærbutik

nærbutik c (singular definite nærbutikken, plural indefinite nærbutikker)

nærbutikken (definite singular)
nærbutikker (indefinite plural)
nærbutik (indefinite nominative singular)
nærbutikken (definite nominative singular)
nærbutikker (indefinite nominative plural)
nærbutikkerne (definite nominative plural)
nærbutiks (genitive indefinite singular)
nærbutikkens (definite genitive singular)
nærbutikkers (genitive indefinite plural)
nærbutikkernes (definite genitive plural)

From nær (“close, proximate”) + butik (“shop”)

af

a small shop or kiosk in a residential area


vejledning

head

vejledning c (singular definite vejledningen, plural indefinite vejledninger)

vejledningen (definite singular)
vejledninger (indefinite plural)
vejledning (indefinite nominative singular)
vejledningen (definite nominative singular)
vejledninger (indefinite nominative plural)
vejledningerne (definite nominative plural)
vejlednings (genitive indefinite singular)
vejledningens (definite genitive singular)
vejledningers (genitive indefinite plural)
vejledningernes (definite genitive plural)

[ˈʋɑjˌleðˀneŋ]


blive fri

Used other than figuratively or idiomatically: see blive, fri.

Heromkring går jeg ikke ud om natten, hvis jeg kan blive fri.

Around here, I do not go out at night, if I can avoid [it].


a-kasse

an institution handling unemployment insurance


dagpenge

dagpenge (singular definite -, plural indefinite dagpenge)

unemployment insurance; money paid by an a-kasse to its unemployed members


guldalder

guldalder c (singular definite guldalderen, plural indefinite guldaldre)

guldalderen (definite singular)
guldaldre (indefinite plural)
guldalder (indefinite nominative singular)
guldalderen (definite nominative singular)
guldaldre (indefinite nominative plural)
guldaldrene (definite nominative plural)
guldalders (genitive indefinite singular)
guldalderens (definite genitive singular)
guldaldres (genitive indefinite plural)
guldaldrenes (definite genitive plural)

Compound of guld (“gold”) + alder (“age”). Compare Swedish guldålder.

com+

Den danske guldalder er betegnelsen for en periode, hvor Danmark oplevede en bemærkelsesværdig kulturel blomstring.

The Danish Golden Age is the term for a period when Denmark experienced a remarkable cultural flourishing.

golden age (period of greatest flourishing)


nyuddannet

head

nyuddannet (neuter nyuddannet, plural and definite singular attributive nyuddannede, not comparable)

nyuddannet (neuter)
nyuddannede (attributive definite singular)
nyuddannede (attributive plural)

having recently completed their studies; having no prior work experience


dannelsesrejse

dannelsesrejse (indefinite nominative singular)
dannelsesrejsen (definite nominative singular)
dannelsesrejser (indefinite nominative plural)
dannelsesrejserne (definite nominative plural)
dannelsesrejses (genitive indefinite singular)
dannelsesrejsens (definite genitive singular)
dannelsesrejsers (genitive indefinite plural)
dannelsesrejsernes (definite genitive plural)

dannelse (“formation, Bildung”) + rejse (“travel, trip”). Compare German Bildungsreise.

af

a trip taken, usually by a young person, to acquire a well-rounded knowledge and understanding of various cultures, with their art, language, social structures etc.


underslæb

head

underslæb n (singular definite underslæbet, plural indefinite underslæb)

underslæbet (definite singular)
underslæb (indefinite plural)
underslæb (indefinite nominative singular)
underslæbet (definite nominative singular)
underslæb (indefinite nominative plural)
underslæbene (definite nominative plural)
underslæbs (genitive indefinite singular)
underslæbets (definite genitive singular)
underslæbs (genitive indefinite plural)
underslæbenes (definite genitive plural)

From German Unterschleif. Compare Swedish underslev.

(crime, law, business) embezzlement, misappropriation


puddersukker

→ Faroese: putursukur (calque)

→ Icelandic: púðursykur (calque)

Composed of pudder (“powder”) + sukker (“sugar”). Calque of German Puderzucker.
Originally referred to finely ground raw sugar, which is presumably why it is called “powdered”.
False friend of English powdered sugar and German Puderzucker, which is instead called flormelis in Danish.


flormelis

flormelis (singular definite flormelissen, not used in plural form)

English flour + Danish melis (white sugar).


i møde

Birthe ville komme ham i møde i fejende silke, med det røde hår skinnende som kobber.

2016, Birgit Sparre, Møde med kærligheden, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Birthe would come to meet him in sweeping silk, with her red hair shining like copper.

... vi føle, at Tiden, hvori vi leve, har Krav paa, at vi gaa Fremtiden rask i Møde, ...

1872, Copenhagen, 1872. Forhandlingerne ved det tredie skandinaviske nationaløkonomiske Møde i Kjøbenhavn, 1872, udgivne af D. Dessau, page 15:

... we feel that the time in which we live demands that we walk vigorously to meet the future, [i.e., face the future head-on] ...

... de sejlede Solen i Møde imod Øst, og jo hurtigere de sejlede imod den, jo kortere varede det naturligvis, inden den stod midt paa Himlen, ...

2016, Estrid Ott, Børnene i Danmark, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

... they were sailing to meet the sun, towards the east, and the faster they sailed towards it, naturally, the less time it took before it was in the middle of the sky, ...

... en pæn kvinde i en lang uldfrakke gik ned ad bådebroen til briggen, og drengen styrtede af dækket for at løbe hende i møde.

2017, Kate Hewitt, Carol Marinelli, Nina Harrington, Ferie ved havet / Tvivlsomme hensigter / Den hjemvendte sejler, Förlaget Harlequin AB, →ISBN:

... a handsome/well-dressed woman in a long woolen coat walked down the pier to the brig, and the boy leaped off the deck to run to meet her.

Lugten fra aftensmaden flyder mig i møde i en tyk bølge, da jeg når halvvejs ned ad gangen i retning mod restauranten ...

2014, Anne-Marie Donslund, Kirsten Sonne Harild, De første piger på månen, Gyldendal A/S, →ISBN:

The smell from supper floats to meet me in a thick wave, as I reach halfway down the corridor in the direction of the restaurant ...

... de er tværtimod et produkt af den traditionelle tilværelse, som går sin undergang i møde.

1963, Tage Skou-Hansen, Den moderne roman:

... on the contrary, they are a product of the traditional existence, which is walking to meet its demise.

moving towards something or someone that is moving towards oneself; moving so as to minimize the time until union


sejlskib

sejlskib (indefinite nominative singular)
sejlskibet (definite nominative singular)
sejlskibe (indefinite nominative plural)
sejlskibene (definite nominative plural)
sejlskibs (genitive indefinite singular)
sejlskibets (definite genitive singular)
sejlskibes (genitive indefinite plural)
sejlskibenes (definite genitive plural)


robåd

robåd (indefinite nominative singular)
robåden (definite nominative singular)
robåde (indefinite nominative plural)
robådene (definite nominative plural)
robåds (genitive indefinite singular)
robådens (definite genitive singular)
robådes (genitive indefinite plural)
robådenes (definite genitive plural)


mønsterbryder

mønster (“pattern”) + bryde (“break”) + -er

af

someone born with few opportunities who manages to achieve prestige (education, wealth, fame, etc.)


ulydighed

head

ulydighed c (singular definite ulydigheden, not used in plural form)

ulydigheden (definite singular)
ulydighed (indefinite nominative singular)
ulydigheden (definite nominative singular)
ulydigheds (genitive indefinite singular)
ulydighedens (definite genitive singular)

/uˈlyˀð̞iˌhɛ̝ð̞/

From ulydig (“disobedient”) + -hed (“-ness”, noun-forming suffix). Compare Norwegian Bokmål ulydighet.


smide barnet ud med badevandet

throw the baby out with the bathwater
throw the baby out with the bathwater


postkasserød

head

postkasserød (neuter postkasserødt, plural and definite singular attributive postkasserøde)

postkasserødt (neuter)
postkasserøde (attributive definite singular)
postkasserøde (attributive plural)


flaskedreng

person employed at a super market to handle the empty bottles received


flaskeautomat

a device that receives and scans bottles, and pays out the deposit


flaskesamler

a person who collects bottles and cashes them in at a flaskeautomat


højgravid

højgravid (neuter højgravidt, plural and definite singular attributive højgravide)

højgravidt (neuter)
højgravide (attributive definite singular)
højgravide (attributive plural)

høj + gravid. Cf. Swedish höggravid, Norwegian Nynorsk høggravid and Norwegian Bokmål høygravid.


skruk

skruk (plural and definite singular attributive skrukke)

skrukke (attributive definite singular)
skrukke (attributive plural)

Min kones højgravide mave fungerer som fluepapir på selskabets mere eller mindre skrukke kvinder.

2017, Dennis Christiansen, Philip Ytournel, Far alene hjemme, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

My wife's heavily pregnant belly works like a flypaper on the more or less broody women at the party.

En af den slags, der kan tage sin yndige baby med til møder, og hvor barnet kan sidde og gøre alle de andre kvinder skrukke, fordi han er så lækker.

2010, Julia Lahme, Hvor lagde jeg babyen? Pocket, Rosinante&Co., →ISBN, page 124:

One of those types who can take their beautiful baby to meetings, and where the baby can make all the other women broody, because he's so beautiful.

Et andet eksempel er den skrukke kvinde, der retter sin opmærksomhed mod barnevogne og gravide kvinder overalt, hvor hun færdes.

2015, Bjarne Busk, Jesper Peter Rasmussen, Gestalt: Vejen til øget awareness, Frydenlund, →ISBN:

Another example is the broody woman, who directs her attention towards baby strollers and pregnant women wherever she goes.

(of a woman) broody; having a desire to procreate


proformaægteskab

proformaægteskab n (singular definite proformaægteskabet, plural indefinite proformaægteskaber)

proformaægteskabet (definite singular)
proformaægteskaber (indefinite plural)
proformaægteskab (indefinite nominative singular)
proformaægteskabet (definite nominative singular)
proformaægteskaber (indefinite nominative plural)
proformaægteskaberne (definite nominative plural)
proformaægteskabs (genitive indefinite singular)
proformaægteskabets (definite genitive singular)
proformaægteskabers (genitive indefinite plural)
proformaægteskabernes (definite genitive plural)


fornuftsægteskab

fornuftsægteskab n (singular definite fornuftsægteskabet, plural indefinite fornuftsægteskaber)

fornuftsægteskabet (definite singular)
fornuftsægteskaber (indefinite plural)
fornuftsægteskab (indefinite nominative singular)
fornuftsægteskabet (definite nominative singular)
fornuftsægteskaber (indefinite nominative plural)
fornuftsægteskaberne (definite nominative plural)
fornuftsægteskabs (genitive indefinite singular)
fornuftsægteskabets (definite genitive singular)
fornuftsægteskabers (genitive indefinite plural)
fornuftsægteskabernes (definite genitive plural)
fornuftægteskab (alternative)

fornuft (“reason”) + -s- + ægteskab (“marriage”)

af

marriage of convenience
marriage of convenience


selvantænde

Det selvantænder i luft, når dets temperatur kommer op omkring 30-50 °C, og det er meget giftigt.

2018, Peter Hald, 169 kemiske eksperimenter, ISD LLC, →ISBN:

[White phosphorus] self-ignites in air, when its temperature reaches around 30-50 degrees Celsius, and it is very toxic.

Og landskabet bliver så tørt at det selvantænder.

2018, Theis Ørntoft, Solar, Gyldendal A/S, →ISBN:

And the landscape becomes so dry that it self-ignites.


sjat

sjat (indefinite nominative singular)
sjatten (definite nominative singular)
sjatter (indefinite nominative plural)
sjatterne (definite nominative plural)
sjats (genitive indefinite singular)
sjattens (definite genitive singular)
sjatters (genitive indefinite plural)
sjatternes (definite genitive plural)

Mor kommer ind fra haven og åbner den ene mælkekarton for at hælde en sjat i sit kaffekrus.

2014, Louise Roholte, Rose og Lotus, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Mom enters from the garden and opens one of the milk cartons to pour a little [milk] in her coffee cup.

Og i de mørke vintermåneder, hvor de fleste andre potteplanter kan nøjes med en sjat i ny og næ, da kræver myrten stadig sin konstante dosis.

And in the dark winter months, where most other potted plants can make do with the occasional splash [of water], the myrtle still requires its constant dose.

Ved siden af stod en tallerken med krummer, og en tekop med en sjat i bunden.

1956, Soya, Sytten: erindringer og refleksioner:

Next to [the aforementioned] stood a plate with crumbs, and a tea cup with a little [tea] in the bottom.

a small quantity of a liquid; a dash, a splash


betændelse

head

betændelse c (singular definite betændelsen, plural indefinite betændelser)

betændelsen (definite singular)
betændelser (indefinite plural)
betændelse (indefinite nominative singular)
betændelsen (definite nominative singular)
betændelser (indefinite nominative plural)
betændelserne (definite nominative plural)
betændelses (genitive indefinite singular)
betændelsens (definite genitive singular)
betændelsers (genitive indefinite plural)
betændelsernes (definite genitive plural)

From betænde (“to inflame”) + -else (noun-forming suffix).


lungebetændelse

head

lungebetændelse c (singular definite lungebetændelsen, plural indefinite lungebetændelser)

lungebetændelsen (definite singular)
lungebetændelser (indefinite plural)
lungebetændelse (indefinite nominative singular)
lungebetændelsen (definite nominative singular)
lungebetændelser (indefinite nominative plural)
lungebetændelserne (definite nominative plural)
lungebetændelses (genitive indefinite singular)
lungebetændelsens (definite genitive singular)
lungebetændelsers (genitive indefinite plural)
lungebetændelsernes (definite genitive plural)

/ˈloŋəbeˌtˢɛ̝nˀl̩sə/

From lunge (“lung”) + betændelse (“inflammation”). Compare Norwegian Bokmål lungebetennelse.


rødvinssocialist

rødvinssocialist (indefinite nominative singular)
rødvinssocialisten (definite nominative singular)
rødvinssocialister (indefinite nominative plural)
rødvinssocialisterne (definite nominative plural)
rødvinssocialists (genitive indefinite singular)
rødvinssocialistens (definite genitive singular)
rødvinssocialisters (genitive indefinite plural)
rødvinssocialisternes (definite genitive plural)

Men som altså kun en meget højtråbende hær af rødvinssocialister, rødstrømper, selvudnævnte kulturpaver og folk fra en hensygnende hippiebevægelse stod sammen om.

2018, Jørgen De Mylius, Alle tiders Melodi Grand Prix. Eurovision Song Contest 1956-2013, Lindhardt og Ringhof, →ISBN, page 7:

Sent om aftenen desuden, så han kunne være sikker på, at den satans læge sad derhjemme og fejrede sejren over retfærdigheden sammen med de andre rødvinssocialister.

2013, Leif GW Persson, translated by unknown, Mellem sommerens længsel og vinterens kulde, Modtryk, →ISBN:

Cecilia og Eric mødtes på mødested 4, det mindst konspirative af deres seks alternativer, restaurant Norrås i Norrtullsgatan, stadig rødvinssocialisternes foretrukne tilholdssted.

2018, Jan Guillou, translated by unknown, Dem der dræber drømme sover aldrig, Modtryk, →ISBN:

(derogatory) a champagne socialist; a person who professes socialist views but lives a bourgeoisie lifestyle


omskære

omskærer (active present)
omskæres (passive present)
omskar (active past)
omskære (active infinitive)
omskæres (infinitive passive)
omskær (active imperative)
omskærende (participle present)
omskåret (participle past)
auxiliary verb have (participle past)


myroblyt

head

myroblyt c (singular definite myroblyten, plural indefinite myroblyter)

myroblyten (definite singular)
myroblyter (indefinite plural)
myroblyt (indefinite nominative singular)
myroblyten (definite nominative singular)
myroblyter (indefinite nominative plural)
myroblyterne (definite nominative plural)
myroblyts (genitive indefinite singular)
myroblytens (definite genitive singular)
myroblyters (genitive indefinite plural)
myroblyternes (definite genitive plural)

From Greek μυροβλύτης.


troglodyt

troglodyt c (singular definite troglodyten, plural indefinite troglodyter)

troglodyten (definite singular)
troglodyter (indefinite plural)
troglodyt (indefinite nominative singular)
troglodyten (definite nominative singular)
troglodyter (indefinite nominative plural)
troglodyterne (definite nominative plural)
troglodyts (genitive indefinite singular)
troglodytens (definite genitive singular)
troglodyters (genitive indefinite plural)
troglodyternes (definite genitive plural)

From Ancient Greek τρωγλοδύτης (trōglodútēs).


neofyt

neofyt c (singular definite neofyten, plural indefinite neofyter)

neofyten (definite singular)
neofyter (indefinite plural)
neofyt (indefinite nominative singular)
neofyten (definite nominative singular)
neofyter (indefinite nominative plural)
neofyterne (definite nominative plural)
neofyts (genitive indefinite singular)
neofytens (definite genitive singular)
neofyters (genitive indefinite plural)
neofyternes (definite genitive plural)


vattet

vattet (neuter vattet, plural and definite singular attributive vattede)

vattet (neuter)
vattede (attributive definite singular)
vattede (attributive plural)


blødsøden

blødsøden (neuter blødsødent, plural and definite singular attributive blødsødne)

blødsødent (neuter)
blødsødne (attributive definite singular)
blødsødne (attributive plural)


blødsødne

plural and definite singular attributive of blødsøden


møgforkælet

møgforkælet (neuter møgforkælet, plural and definite singular attributive møgforkælede)

møgforkælet (neuter)
møgforkælede (attributive definite singular)
møgforkælede (attributive plural)


møgforkølet

møgforkølet (neuter møgforkølet, plural and definite singular attributive møgforkølede)

møgforkølet (neuter)
møgforkølede (attributive definite singular)
møgforkølede (attributive plural)

møg- (“very”) + forkølet (“having a cold”)


forkølet

head

forkølet (neuter forkølet, plural and definite singular attributive forkølede)

forkølet (neuter)
forkølede (attributive definite singular)
forkølede (attributive plural)


uidentificerbar

uidentificerbar (neuter uidentificerbart, plural and definite singular attributive uidentificerbare, comparative mere uidentificerbar, superlative (predicative) mest uidentificerbar, superlative (attributive) mest uidentificerbare)

uidentificerbart (neuter)
uidentificerbare (attributive definite singular)
uidentificerbare (attributive plural)
mere uidentificerbar (comparative)
mest uidentificerbar (predicative superlative)
mest uidentificerbare (attributive superlative)

u- (“un-”) + identificerbar (“identifiable”). Compare Swedish oidentifierbar


identificerbar

head

identificerbar (neuter identificerbart, plural and definite singular attributive identificerbare, comparative mere identificerbar, superlative (predicative) mest identificerbar, superlative (attributive) mest identificerbare)

identificerbart (neuter)
identificerbare (attributive definite singular)
identificerbare (attributive plural)
mere identificerbar (comparative)
mest identificerbar (predicative superlative)
mest identificerbare (attributive superlative)

identificere (“to identify”) + -bar (“-able”). Compare German identifizierbar, Swedish identifierbar


tyde på

En række undersøgelser fra 1990erne når frem til konklusioner, der ligner den fra 1985: De tyder på, at i de overvejende katolske regioner forblev støtten til Hitler meget lavere i årene under Det Tredje Rige end i de protestantiske områder.

2013, Thomas Weber, Hitlers Første Verdenskrig, Informations Forlag, →ISBN:

A series of studies from the 1990s reach conclusions similar to the one from 1985: They suggest that in majority-Catholic areas, support for Hitler remained much lower in the years of the third Reich than in Protestant areas.

De overvejende positive evalueringer af Victor på Nordskolen er ret interessante. De tyder på at den sprogbrug Victor har, ikke forbindes med noget negativt på Nordskolen.

2009, Dialektforskning i 100 år, Museum Tusculanum Press, →ISBN, page 190:

The predominantly positive evaluations of Victor from Nordskolen are quite interesting. They suggest that Victor's use of language is not associated with anything negative at Nordskolen.

„Det, at han lugtede til brandyen, men ikke smagte på den, tyder på, at han var en dégustateur de vin, ...

2017, Diana Gabaldon, Den rejsende: Outlander, Gyldendal A/S, →ISBN:

"The fact that he smelled the brandy, but didn't taste it, suggests that he was a dégustateur de vin, ...

I Dag kom atter en Struntjæger flyvende fra Vest her til Teltpladsen. Ogsaa den tyder paa, at der er Land eller vel snarere Vand i Nærheden.

1914, Johan Peter Koch, Gennem den hvide ørken: den danske forskningsrejse tværsover Nordgrønland 1912-13:

Today, yet another skua [I think, ed.] came flying from the west here to the camping place. It, too, suggests that there is land, or rather, I suppose, water, nearby.

Der var dog intet, der tydede på dobbeltdrab, da manden i november 2005 blev anholdt og sigtet for drabet på overboen.

2018, Thomas Bjerg, Morten Bruun, Anne Birgitte Stürup, På ofrenes side, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

(transitive) to suggest; to serve as evidence for something


veldefineret

I mange fremstillinger skrives i#61;#92;sqrt#123;-1#125;, selvom denne skrivemåde strengt taget ikke er veldefineret.

2005, Gyldendals Minilex. Matematik, Gyldendal Uddannelse, →ISBN, page 121:

In many presentations, one sees i=√, even though, strictly speaking, this notation is not well-defined.

Derfor har et sort hul en veldefineret entropi for alle dem, der iagttager det udefra.

2015, Tor Nørretranders, Mærk Verden: En beretning om bevidsthed, Gyldendal A/S, →ISBN:

Therefore, a black hole has a well-defined entropy to anyone observing it from the outside.

Det følger af Cauchys sætning, at integralet af f er veldefineret (uafhængigt af valgene af (W,F) og c).

It follows from Cauchy's theorem, that the integral of f is well-defined (independently of the choices of (W,F) and c).

Selv om sefarderne i dag er et mindretal, udgør de stadig en veldefineret gren af jødedommen ...

2011, Samuel Rachlin, Mig og Stalin, Art People, →ISBN:

Although the Sephardim are currently a minority, they still constitute a well-defined branch of Judaism ...

Vort vandrende subjekt begynder med eet eller andet mere eller mindre veldefineret mål, ...

1997, Frederik Stjernfelt, Rationalitetens himmel: og andre essays:

Our wandering subject begins with one more or less well-defined goal, ...

well-defined (clearly delimited or described)


slagter

head

slagter c (singular definite slagteren, plural indefinite slagtere)

slagteren (definite singular)
slagtere (indefinite plural)
slagter (indefinite nominative singular)
slagteren (definite nominative singular)
slagtere (indefinite nominative plural)
slagterne (definite nominative plural)
slagters (genitive indefinite singular)
slagterens (definite genitive singular)
slagteres (genitive indefinite plural)
slagternes (definite genitive plural)

From Middle Low German slachter (“butcher”), German Schlachter. By surface etymology, slagte + -er.


feltmadras

feltmadras c (singular definite feltmadrassen, plural indefinite feltmadrasser)

feltmadrassen (definite singular)
feltmadrasser (indefinite plural)
feltmadras (indefinite nominative singular)
feltmadrassen (definite nominative singular)
feltmadrasser (indefinite nominative plural)
feltmadrasserne (definite nominative plural)
feltmadras' (genitive indefinite singular)
feltmadrassens (definite genitive singular)
feltmadrassers (genitive indefinite plural)
feltmadrassernes (definite genitive plural)

(derogatory) a woman who sleeps with invading soldiers, especially a German soldier during World War 2


feltkøkken

field kitchen; mobile kitchen used in the field


feltflaske

a canteen; a flask suitable for the field


kraftfelt

kraftfelt (indefinite nominative singular)
kraftfeltet (definite nominative singular)
kraftfelter (indefinite nominative plural)
kraftfelterne (definite nominative plural)
kraftfelts (genitive indefinite singular)
kraftfeltets (definite genitive singular)
kraftfelters (genitive indefinite plural)
kraftfelternes (definite genitive plural)


vektorfelt

vektorfelt (indefinite nominative singular)
vektorfeltet (definite nominative singular)
vektorfelter (indefinite nominative plural)
vektorfelterne (definite nominative plural)
vektorfelts (genitive indefinite singular)
vektorfeltets (definite genitive singular)
vektorfelters (genitive indefinite plural)
vektorfelternes (definite genitive plural)


skalarfelt

skalarfelt (indefinite nominative singular)
skalarfeltet (definite nominative singular)
skalarfelter (indefinite nominative plural)
skalarfelterne (definite nominative plural)
skalarfelts (genitive indefinite singular)
skalarfeltets (definite genitive singular)
skalarfelters (genitive indefinite plural)
skalarfelternes (definite genitive plural)


skalarfelts

indefinite genitive singular of skalarfelt


skalarfeltets

definite genitive singular of skalarfelt


skalarfelters

indefinite genitive plural of skalarfelt


vektorfelts

indefinite genitive singular of vektorfelt


vektorfeltets

definite genitive singular of vektorfelt


vektorfelters

indefinite genitive plural of vektorfelt


fodgængerfelt

fodgængerfelt n (singular definite fodgængerfeltet, plural indefinite fodgængerfelter)

fodgængerfeltet (definite singular)
fodgængerfelter (indefinite plural)
fodgængerfelt (indefinite nominative singular)
fodgængerfeltet (definite nominative singular)
fodgængerfelter (indefinite nominative plural)
fodgængerfelterne (definite nominative plural)
fodgængerfelts (genitive indefinite singular)
fodgængerfeltets (definite genitive singular)
fodgængerfelters (genitive indefinite plural)
fodgængerfelternes (definite genitive plural)


fodgængerfelts

indefinite genitive singular of fodgængerfelt


fodgængerfeltets

definite genitive singular of fodgængerfelt


fodgængerfelters

indefinite genitive plural of fodgængerfelt


fodgængerfelternes

definite genitive plural of fodgængerfelt


stå på mål for

Selvfølgelig skal en skole og dens ledelse stå på mål for skolen i den forstand, at den har ansvaret for, hvad der foregår på skolen.

2014, Steen Hildebrandt, Vækst og bæredygtighed, Libris Media A/S, →ISBN, page 267:

Tidligere har vi i Danmark faktisk haft stor succes med, at hele pengeinstitutsystemet kollektivt har stået på mål for institutter, der falder.

2012, Vincent F. Hendricks, Jan Lundorff Rasmussen, Nedtur!: Finanskrien forstået filosofisk, Gyldendal A/S, →ISBN:


sekularisme

sekularisme c (singular definite sekularismen, not used in plural form)


-iker

-iker (indefinite nominative singular)
-ikeren (definite nominative singular)
-ikere (indefinite nominative plural)
-ikerne (definite nominative plural)
-ikers (genitive indefinite singular)
-ikerens (definite genitive singular)
-ikeres (genitive indefinite plural)
-ikernes (definite genitive plural)


i bagklogskabens klare lys

I bagklogskabens klare lys tror jeg, at min kraftige følelsesmæssige reaktion på denne hændelse skyldes, ...

2019, Else Marie Juhl Thomsen, Inger Mann Forbes, Balance i stofskiftet: Tænk anderledes og aktiver dine helbredende gener, Gyldendal A/S, →ISBN:

In retrospect, I believe my strong emotional reaction to this event was due to ...

Set i bagklogskabens klare lys burde jeg have vidst, der var noget galt.

2011, Teheran-fortegnelsen, Steffen H. Nielsen, →ISBN, page 155:

Seen in retrospect, I should have known something was wrong.

Men set i bagklogskabens klare lys tog det meste af problemet med Frederik udspring i, at personalet havde for få redskaber til at håndtere alle situationerne.

2006, Demens på rette vej, Zalamanca, →ISBN, page 110:

But in retrospect, most of the problem with Frederik stemmed from the personnel having too few tools with which to handle all the situations.


nynne

nynne (imperative nyn, infinitive at nynne, present tense nynner, past tense nynnede, perfect tense har nynnet)

nyn (imperative)
at nynne (infinitive)
nynner (present)
nynnede (past)
har nynnet (perfect)


salmebog

salmebog c (singular definite salmebogen, plural indefinite salmebøger)

salmebogen (definite singular)
salmebøger (indefinite plural)
salmebog (indefinite nominative singular)
salmebogen (definite nominative singular)
salmebøger (indefinite nominative plural)
salmebøgerne (definite nominative plural)
salmebogs (genitive indefinite singular)
salmebogens (definite genitive singular)
salmebøgers (genitive indefinite plural)
salmebøgernes (definite genitive plural)


hilde

hilde (imperative hild, infinitive at hilde, present tense hilder, past tense hildede, perfect tense hildet)

hild (imperative)
at hilde (infinitive)
hilder (present)
hildede (past)
hildet (perfect)
hilder (active present)
hildes (passive present)
hildede (active past)
hildedes (passive past)
hilde (active infinitive)
hildes (infinitive passive)
hild (active imperative)
hildende (participle present)
hildet (participle past)
auxiliary verb være (participle past)
hilden (gerund participle)

From Old Danish hællæ, derived from holde.

to blind, captivate, beguile (in certain prejudices or ideas)


rammepumpe

Possibly from ramme (“frame”), alluding to the possibility to be attached to the chassis of a bike

a simple design of bicycle pump consisting of a piston and a valve, that cannot stand on its own and doesn't have a tube


hudafskrabning

hudafskrabning (indefinite nominative singular)
hudafskrabningen (definite nominative singular)
hudafskrabninger (indefinite nominative plural)
hudafskrabningerne (definite nominative plural)
hudafskrabnings (genitive indefinite singular)
hudafskrabningens (definite genitive singular)
hudafskrabningers (genitive indefinite plural)
hudafskrabningernes (definite genitive plural)

hud (“skin”) + afskrabning (“off-scraping”)


sankthans

Sankt Hans (alternative colloquial)
Skt. Hans (alternative colloquial)

(folklore) Saint John's Eve, Midsummer (23 June, traditionally celebrated with a bonfire in Denmark)

(Christianity) St. John's Day, Midsummer day (24 June)


lagereddike

vinegar meant to be used as a preservative


Ødipus

Via German Ödipus and Latin Oedipūs from Ancient Greek Οἰδίπους (Oidípous).


ødipal

head

ødipal (neuter ødipalt, plural and definite singular attributive ødipale)

ødipalt (neuter)
ødipale (attributive definite singular)
ødipale (attributive plural)

[ød̥iˈpʰæˀl]

psychology Oedipal (relating to the Oedipus complex)


ødipuskompleks

ødipuskompleks n (singular definite ødipuskomplekset, plural indefinite ødipuskomplekser)

ødipuskomplekset (definite singular)
ødipuskomplekser (indefinite plural)
ødipuskompleks (indefinite nominative singular)
ødipuskomplekset (definite nominative singular)
ødipuskomplekser (indefinite nominative plural)
ødipuskomplekserne (definite nominative plural)
ødipuskomplekss (genitive indefinite singular)
ødipuskompleksets (definite genitive singular)
ødipuskompleksers (genitive indefinite plural)
ødipuskompleksernes (definite genitive plural)

[ˈøˀd̥ipʰuskʰʌmˌpʰl̥ɛɡ̊s]


artiskok

artiskok c (singular definite artiskokken, plural indefinite artiskokker)

artiskokken (definite singular)
artiskokker (indefinite plural)
artiskok (indefinite nominative singular)
artiskokken (definite nominative singular)
artiskokker (indefinite nominative plural)
artiskokkerne (definite nominative plural)
artiskoks (genitive indefinite singular)
artiskokkens (definite genitive singular)
artiskokkers (genitive indefinite plural)
artiskokkernes (definite genitive plural)


sæde

sæde n (singular definite sædet, plural indefinite sæder)

sædet (definite singular)
sæder (indefinite plural)

From Old Danish sæte, from Old Norse sæti, from Proto-Germanic *sētiją, cognate Swedish säte, English seat, German Gesäß. Derived from the root *sitjaną (“to sit”).


sæter

sæter c (singular definite sæteren, plural indefinite sætere)

sæteren (definite singular)
sætere (indefinite plural)
sæter (indefinite nominative singular)
sæteren (definite nominative singular)
sæter (indefinite nominative plural)
sæterne (definite nominative plural)
sæters (genitive indefinite singular)
sæterens (definite genitive singular)
sæters (genitive indefinite plural)
sæternes (definite genitive plural)

From Norwegian Nynorsk seter, Derived from Old Norse setr, sætr.

a saeter (a livestock pasture with buildings, traditionally used between May and September)


kunne ligge på et lille sted

Det var fælles for dem, at de i en årrække havde oplevet så mange fiaskoer, at deres selvværd kunne ligge på et lille sted, og de havde samtidig ingen tillid til andre.

2017, May Bjerre Eiby, Jakob Vedelsby, Når omsorg er den bedste medicin, Art People, →ISBN:

They had something in common in that, for several years, they had suffered so many failures that their self-worth would fit in a small place, and at the same time they had no trust in others.

Det var sagt i sjov, men ment alvorligt fordi Andreas Lunds boglige begavelse, som var den målestok Tom sædvanligvis benyttede, kunne ligge på et lille sted.

2010, Kim Blæsbjerg, Pyramiden: roman, Rosinante&Co., →ISBN, page 170:

This was said in jest, but meant seriously, because Andreas Lund's academic acumen, which was the measuring stick Tom usually used, could lie in a small place.

Deres hidtidige præstation har ikke givet anledning til begejstringsscener, så forventningerne til dem kan ligge på et lille sted hos resten af den normanniske hær, som nervøst venter på signalet til at tumle fremad og opad.

2016, Esben Mønster-Kjær, Rasmus Dahlberg, Det afgørende øjeblik. Historiens åbne situationer, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Their performance up to now has not given occasion to scenes of enthusiasm, so the expectations to them can lie in a small place with the rest of the Norman army, which is nervously awaiting the signal to tumble forwards and upwards.

Og deres respekt for den miljørapport, som Trafikministeriet og Miljøministeriet har udarbejdet til belysning af konsekvenserne, kan ligge på et lille sted.

1990, NordRevy: tidsskrift for regional udvikling, næringsliv og miljø:

And their respect for the environmental report that the ministries of traffic and the environment have written to explore the consequences can fit in little space.

Yilkas popularitet i landsbyen havde før krigen kunnet ligge på et lille sted.

2019, Torben Poulsen, Solsortesletten, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Before the war, Yilka's popularity in the village could have lain in a small place.

Derfor ser man, at mændene i nogle brancher allerede i begyndelsen af dette århundrede krævede ligeløn, mens interessen generelt for at hæve kvindernes lave lønniveau ofte har kunnet ligge på et lille sted.

For this reason, it is seen that, at the beginning of this century, the men in some lines of work were already demanding equal pay, whereas the general interest in raising the low wage level of women has often been able to lie in a small place.


ræverød

ræverød (neuter ræverødt, plural and definite singular attributive ræverøde)

ræverødt (neuter)
ræverøde (attributive definite singular)
ræverøde (attributive plural)

„Perlehanen“ var en ganske ejendommelig lille Herre, under selv Konfirmanders Middelhøjde, ræverød af Hudfarve, ræverød af Haarvækst, af Skæg og Øjenbryn.

2018, Jesper Ewald, Prinsen i Skærgaarden, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Mange forældre oplever desuden, at deres børn får ræverøde numser, når tænderne er på vej.

2009, Gyldendals bog om barnet, Gyldendal A/S, →ISBN, page 242:

Om Kamma med jernkorsettet og Knud Lyne med det ræverøde hår var eksperter på lagnet i den klasse, kunne man gøre sig sine forestillinger om, men det var næppe tilfældet, og for C. Molbechs vedkommende var det fuldkommen yt.

2014, Klaus Rifbjerg, Alea: En tilfældighedsroman, Gyldendal A/S, →ISBN:

Og blækket har en helt anden farve, der nærmer sig det ræverøde, længere fremme bliver det brunt.

2010, Bodil Wamberg, Leonora Christina, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:


beløb

beløb n (singular definite beløbet, plural indefinite beløb)

beløbet (definite singular)
beløb (indefinite plural)
beløb (indefinite nominative singular)
beløbet (definite nominative singular)
beløb (indefinite nominative plural)
beløbene (definite nominative plural)
beløbs (genitive indefinite singular)
beløbets (definite genitive singular)
beløbs (genitive indefinite plural)
beløbenes (definite genitive plural)

[ˈbeˌløːˀb̥]

From German Belauf, derived from the verb belaufen (“to amount (to)”).


solmasse

solmasse (indefinite nominative singular)
solmassen (definite nominative singular)
solmasser (indefinite nominative plural)
solmasserne (definite nominative plural)
solmasses (genitive indefinite singular)
solmassens (definite genitive singular)
solmassers (genitive indefinite plural)
solmassernes (definite genitive plural)

Det viser sig, at 2 sorte huller, med masser på omkring hhv. 36 og 29 solmasser, spirallerede ind mod hinanden, indtil de med en sluthastighed på 0.6c smeltede sammen til et større sort hul, med en masse på omkring 62 solmasser, således at ca. 3 solmasser blev udstrålet i form af gravitationelle bølger, i løbet af et splitsekund [133].

2016, Ulrik I Uggerhoj, Speciel Relativitetsteori, ISD LLC, →ISBN, page 245:

It turns out that two black holes, with masses of approx. 36 and 29 solar masses, respectively, spiraled inwards towards each other, until, at a final velocity of 0.6c, they fused into one larger black hole, with a mass of about 62 solar masses, such that approx. 3 solar masses was radiated in the form of gravitational waves, in the course of a splitsecond [133].

Det viser sig, at modeller med en masse på 1.2 solmasser og 90 % brint i yderzonen placerer sig i det område i farve-lysstyrke diagrammet, hvor de horisontale grene observeres.

1965, Popular astronomisk tidskrift utgiven av Svenska astronomiska sallskapet ...:

It turns out that models with a mass of 1.2 solar masses and 90 % hydrogen in the outer zone place themselves in the area of the colour-intensity diagram where the horizontal branches are observed.


mige

mige (present tense mig, past tense megede, past participle miget, present participle migende, imperative mig)

mig (present)
megede (past)
miget (participle past)
migende (participle present)
mig (imperative)
miger (active present)
miges (passive present)
megede (active past)
mige (active infinitive)
miges (infinitive passive)
mig (active imperative)
migende (participle present)
miget (participle past)
auxiliary verb have (participle past)
migen (gerund participle)

From Old Danish mighæ, Old Norse míga, from Proto-Germanic *mīganą, from Proto-Indo-European *h₃méyǵʰeti, from the root *h₃meyǵʰ- (“to urinate”). Cognates include Latin mingō, Ancient Greek ὀμείχω (omeíkhō) and Sanskrit मेहति (mehati). The noun is derived from the verb.


mige

mige c (singular definite migen, plural indefinite miger)

migen (definite singular)
miger (indefinite plural)
mige (indefinite nominative singular)
migen (definite nominative singular)
miger (indefinite nominative plural)
migerne (definite nominative plural)
miges (genitive indefinite singular)
migens (definite genitive singular)
migers (genitive indefinite plural)
migernes (definite genitive plural)

(archaic) a penis of a man or of another male animal


vaterpas

vaterpas (indefinite nominative singular)
vaterpasset (definite nominative singular)
vaterpas (indefinite nominative plural)
vaterpassene (definite nominative plural)
vaterpass (genitive indefinite singular)
vaterpassets (definite genitive singular)
vaterpass (genitive indefinite plural)
vaterpassenes (definite genitive plural)


kanonisere

kanonisere (imperative kanoniser, infinitive at kanonisere, present tense kanoniserer, past tense kanoniserede, perfect tense har kanoniseret)

kanoniser (imperative)
at kanonisere (infinitive)
kanoniserer (present)
kanoniserede (past)
har kanoniseret (perfect)

From French canoniser, from Medieval Latin canōnizō, from Latin canōn, from Ancient Greek κανών (kanṓn). Compare Swedish kanonisera.


vedgå

vedgå (imperative vedgå, infinitive at vedgå, present tense vedgår, past tense vedgik, perfect tense har vedgået)

vedgå (imperative)
at vedgå (infinitive)
vedgår (present)
vedgik (past)
har vedgået (perfect)
vedgår (active present)
vedgås (passive present)
vedgik (active past)
vedgikkes (passive past)
vedgå (active infinitive)
vedgås (infinitive passive)
vedgå (active imperative)
vedgående (participle present)
vedgået (participle past)
auxiliary verb have (participle past)
vedgåen (gerund participle)

From Old Danish wethergange from Old Norse viðrganga.

(judicial), to recognize as belonging to one or as one's responsibility with corresponding obligations


hvidevare

(chiefly in the plural) household appliance, white goods


blævre

blævre (imperative blævr, infinitive at blævre, present tense blævrer, past tense blævrede, perfect tense har blævret)

blævr (imperative)
at blævre (infinitive)
blævrer (present)
blævrede (past)
har blævret (perfect)

Frederik rystede på hovedet, så de runde kinder blævrede

Frederik shook his head, so his round cheeks trembled

to shake or tremble - of a gelatinous material, body fat, etc.


koldhæve

(intransitive, of dough) to rise slowly in cold conditions


langtidshæve

lang (“long”) + tid (“time”) + hæve (“rise”)


tærskelværdi

tærskelværdi (indefinite nominative singular)
tærskelværdien (definite nominative singular)
tærskelværdier (indefinite nominative plural)
tærskelværdierne (definite nominative plural)
tærskelværdis (genitive indefinite singular)
tærskelværdiens (definite genitive singular)
tærskelværdiers (genitive indefinite plural)
tærskelværdiernes (definite genitive plural)


dørtærskel

dør (“door”) + tærskel (“threshold, sill”)


skejs

head

skejs (singular definite -, plural indefinite skejser)

skejser (indefinite plural)
skejser (indefinite nominative plural)
skejserne (definite nominative plural)
skejsers (genitive indefinite plural)
skejsernes (definite genitive plural)


bestemme over

I Riget under Havet laver vi alle det, vi hver især er bedst til, og det bestemmer vi selv over. Ingen havfolk bestemmer over andre havfolk.

2018, Beatrix Dramaticus, Cecilie Hviid og landet højt mod Nord: Følg når 10-årige Cecilie endelig får lov til at holde sommerferie hos sin farfar i Island, BoD – Books on Demand, →ISBN, page 60:

In the Realm below the Ocean, we all do what we each are best at, and we are in charge of that ourselves. No sea-people are in charge of other sea-people.

Hele mit voksne liv har jeg været optaget af spørgsmålene: Hvorfor er det en selvfølge, at vi selv bestemmer over vort private forbrug, mens vi villigt lader andre bestemme over vort forbrug af offentlige ydelser?

2013, Bertel Haarder, Op mod strømmen: med højskolen i ryggen, Gyldendal A/S, →ISBN:

Throughtout my entire adult life, I have been preoccupied with the questions: Why is it a matter of course that we ourselves are in charge of our private consumption, while we willingly let others be in charge of our consumption of public services?

(transitive) have authority over; be in charge of


bronkitis

bronkitis c (singular definite bronkitissen, plural indefinite bronkitisser)

bronkitissen (definite singular)
bronkitisser (indefinite plural)
bronkitis (indefinite nominative singular)
bronkitissen (definite nominative singular)
bronkitisser (indefinite nominative plural)
bronkitisserne (definite nominative plural)
bronkitiss (genitive indefinite singular)
bronkitissens (definite genitive singular)
bronkitissers (genitive indefinite plural)
bronkitissernes (definite genitive plural)
bronkit (alternative)
bronchitis (alternative)

From Ancient Greek βρόγχος (brónkhos) + -itis.


strøg

head

strøg n (singular definite strøget, plural indefinite strøg)

strøget (definite singular)
strøg (indefinite plural)
strøg (indefinite nominative singular)
strøget (definite nominative singular)
strøg (indefinite nominative plural)
strøgene (definite nominative plural)
strøgs (genitive indefinite singular)
strøgets (definite genitive singular)
strøgs (genitive indefinite plural)
strøgenes (definite genitive plural)

Related to stryge, stryg. Compare Norwegian Bokmål strøk, Norwegian Nynorsk strøk, strok.

a stroke, the act of moving something over a surface


tø

tø (infinitive at tø, present tense tør, past tense tøede, perfect tense har tøet)

at tø (infinitive)
tør (present)
tøede (past)
har tøet (perfect)

From Old Norse þeyja, from Proto-Germanic *þawjaną. Cognate with German tauen.


lyshåret

lyshåret (plural and definite singular attributive lyshårede)

lyshårede (attributive definite singular)
lyshårede (attributive plural)

[ˈlysˌhɒˀɒð]


hvad for

From hvad (“what”) + for (“for”). Calque of German was für.


formå

formå (imperative formå, infinitive at formå, present tense formår, past tense formåede, perfect tense har formået)

formå (imperative)
at formå (infinitive)
formår (present)
formåede (past)
har formået (perfect)
formår (active present)
formåes (passive present)
formåede (active past)
formåedes (passive past)
formå (active infinitive)
formåes (infinitive passive)
formå (active imperative)
formående (participle present)
formået (participle past)
auxiliary verb have (participle past)
formåen (gerund participle)

From Old Danish formughe, formue, from Middle Low German vormogen, from vor- + mogen (“may”), compare German vermögen. Doublet of formue, [Term?], and fortune. The second part of the verb is a cognate of Danish måtte (“can, must”), from Proto-Germanic *maganą.


overbegreb

overbegreb (indefinite nominative singular)
overbegrebet (definite nominative singular)
overbegreber (indefinite nominative plural)
overbegreberne (definite nominative plural)
overbegrebs (genitive indefinite singular)
overbegrebets (definite genitive singular)
overbegrebers (genitive indefinite plural)
overbegrebernes (definite genitive plural)


underbegreb

underbegreb (indefinite nominative singular)
underbegrebet (definite nominative singular)
underbegreber (indefinite nominative plural)
underbegreberne (definite nominative plural)
underbegrebs (genitive indefinite singular)
underbegrebets (definite genitive singular)
underbegrebers (genitive indefinite plural)
underbegrebernes (definite genitive plural)


filologisk

filologisk (positive)
filologiske (plural positive)
filologiske (positive)


strække

strække (past tense strakte, past participle strakt or (unofficial) strukket)

strakte (past)
strakt (participle past)
strukket (colloquial participle past)
strækker (active present)
strækkes (passive present)
strakte (active past)
straktes (passive past)
strække (active infinitive)
strækkes (infinitive passive)
stræk (active imperative)
strækkende (participle present)
Term? (participle past)
auxiliary verb have (participle past)
strækken (gerund participle)

From Middle Low German strecken, from Proto-West Germanic *strakkjan, cognate with English stretch, German strecken. Derived from the adjective *strakaz (“straight”). Compare streg (“line”), strikke (“knit”), straks (“immediately”).

(transitive) to stretch (to make something longer)

(intransitive) to be sufficient (with the preposition til)

(reflexive) to stretch (to extend one's limbs)

(reflexive) to stretch out, spread (to be long or broad)


vække

vække (past tense vækkede or vakte, past participle vækket or vakt)

vækkede (past)
vakte (past)
vækket (participle past)
vakt (participle past)
vækker (active present)
vækkes (passive present)
vækkede (active past)
vakte (active past)
vækkedes (passive past)
vaktes (passive past)
vække (active infinitive)
vækkes (infinitive passive)
væk (active imperative)
vækkende (participle present)
Term? (participle past)
auxiliary verb have (participle past)
vækken (gerund participle)

From Old Danish wække, from Old Norse vekja, from Proto-Germanic *wakjaną (“to wake”), cognate with Swedish väcka, English watch, wake, and German wecken.

(transitive) to wake up (to cause someone to stop sleeping)

(transitive) to arouse, cause (e.g. curiosity, interest, anger, laughter)

(transitive) to awaken (spiritually or politically)


barsle

barsle (imperative barsl, infinitive at barsle, present tense barsler, past tense barslede, perfect tense har barslet)

barsl (imperative)
at barsle (infinitive)
barsler (present)
barslede (past)
har barslet (perfect)

(figuratively) barsle med noget = work on something


sænke

sænke (imperative sænk, infinitive at sænke, present tense sænker, past tense sænkede, perfect tense har sænket)

sænk (imperative)
at sænke (infinitive)
sænker (present)
sænkede (past)
har sænket (perfect)
sænker (active present)
sænkes (passive present)
sænkede (active past)
sænkedes (passive past)
sænke (active infinitive)
sænkes (infinitive passive)
sænk (active imperative)
sænkende (participle present)
sænket (participle past)
auxiliary verb have (participle past)
sænken (gerund participle)

From Old Danish sænckæ, from Old Norse *sænkja (east) / søkkva (west), from Proto-Germanic *sankwijaną, cognate with German senken. Causative of Proto-Germanic *sinkwaną (“to sink”) (cf. Danish synke (“to sink”)).


franskbrød

head

franskbrød n (singular definite franskbrødet, plural indefinite franskbrød)

franskbrødet (definite singular)
franskbrød (indefinite plural)

[ˈfʁɑnsb̥ʁœðˀ]

Compound of fransk + brød, after the model of German Franzbrot.


vænne

vænne (imperative væn, infinitive at vænne, present tense vænner, past tense vænnede, perfect tense har vænnet)

væn (imperative)
at vænne (infinitive)
vænner (present)
vænnede (past)
har vænnet (perfect)

From Old Danish wæniæ, from Old Norse venja, from Proto-Germanic *wanjaną. Cognates include Swedish vänja, German gewöhnen, and English wean.

(reflexive) get used to, get accustomed to


slagte

slagte (imperative slagt, present tense slagter, passive slagtes, past tense slagtede, past participle slagtet)

slagt (imperative)
slagter (present)
slagtes (passive)
slagtede (past)
slagtet (participle past)

From Middle Low German slachten, German schlachten. Derived from the noun German Schlacht (“strike”), which is itself a derivation from the verb German schlagen (“to beat”), from Proto-Germanic *slahaną, whence slå (“strike”).

to criticise harshly, to pan (e.g. a book, a film)


stakåndet

stakåndet (neuter stakåndet, plural and definite singular attributive stakåndede, comparative mere stakåndet, superlative (predicative) mest stakåndet, superlative (attributive) mest stakåndede)

stakåndet (neuter)
stakåndede (attributive definite singular)
stakåndede (attributive plural)
mere stakåndet (comparative)
mest stakåndet (predicative superlative)
mest stakåndede (attributive superlative)

[ˈsd̥ɑɡ̊ˌʌnˀəð]

From an obsolete adjective Danish *stak (“short”) (see Danish stække) and the noun Danish ånde (“breath”).


formåen

formåen (indefinite nominative singular)
formåens (genitive indefinite singular)


skele

skele (imperative skel, infinitive at skele, present tense skeler, past tense skelede, perfect tense har skelet)

skel (imperative)
at skele (infinitive)
skeler (present)
skelede (past)
har skelet (perfect)

Borrwoed from Middle Low German schelen, from Proto-Germanic *skilhijaną (“to squint”), cf. also German schielen. Derived from the adjective Proto-Germanic *skelhaz, *skelgaz (“wry, oblique”), cf. Old Norse skjalgr (“squinty”), German scheel (“squinty”).

inh

(figuratively) have an eye to (e.g. one's own interest)


sidste skrig

From French dernier cri (“last scream”).
Compare Finnish viimeinen huuto, which appears to refer to technology rather than fashion.

Used other than figuratively or idiomatically: see sidste, skrig.

“Nej, altså ikke ud over, at han hverken brokker sig eller kritiserer, at han smiler hele tiden, har tabt sig og går i tøj, der ser ud til at være, om ikke sidste skrig, så dog rimeligt moderne.”

2006, Camilla Läckberg, Prædikanten, ArtPeople, →ISBN:

"No, well, at least not beyond the fact that he neither complains nor criticizes, that he smiles all the time, has lost weight and wears clothes that are, if not the new black, then at least reasonably fashionable.

Designet er bestemt ikke ringe, men det er på den anden side heller ikke sidste skrig eller på anden måde specielt.

2009, Thomas Dickson, Dansk design, Gyldendal A/S, →ISBN, page 193:

The design is certainly not poor, but on the other hand it is not the new black, or in any other way special.

the new black; the absolute newest in fashion


overmåde

/ˈoːvɐˌmɔːðə/


kærlig

kærlig (positive)
kærligere (comparative)
kærligst (superlative)
kærligt (positive)
kærlige (plural positive)
kærligere (comparative plural)
kærligst (plural superlative)
kærlige (positive)
kærligste (superlative)

From Old Norse kærligr, equivalent to kær (dear) + -lig (-like).


væsentlig

væsentlig (positive)
væsentligere (comparative)
væsentligst (superlative)
væsentligt (positive)
væsentlige (plural positive)
væsentligere (comparative plural)
væsentligst (plural superlative)
væsentlige (positive)
væsentligste (superlative)

From Middle Low German wesentlich, German wesentlich, from Wesen + -lich = væsen + -lig.


vundne

(as an adjective) past participle definite singular of vinde

(as an adjective) past participle plural of vinde


vunden

(as an adjective) common past participle of vinde


fyrretyve

[ˈfɶɐ̯ɐˌtˢyːʋə]

Older form of fyrre. From Old Danish fyritiughu, from Old Norse fjórir tigir, from Proto-Germanic *fedwōr tigiwiz (“forty”, literally “four tens”), cognate with Norwegian førti, Swedish fyrtio, English forty, German vierzig, among others.
Note that the suffix -tyve in fyrretyve means “ten”, unlike the word tyve (of different origin: from Old Danish tiughu, from Old Norse tuttugu, from Proto-Germanic *twai tigiwiz (“twenty”, literally “two tens”)), which means “twenty” and which also forms part of the dated forms of the higher tens: halvtredsindstyve (“fifty”, literally “two and a half times twenty”), tresindstyve (“sixty”, literally “three times twenty”) etc.


oldtidskundskab

[ˈʌltˢiðsˌkʰɔnsɡ̊æˀb̥]

the study of Greek antiquity (as a discipline in secondary school)


legetøjet

[ˈlɑːɪˌtˢʌjˀəð]

[ˈlɑːɪˌtˢʌðˀð̩]


fartøj

head

fartøj n (singular definite fartøjet, plural indefinite fartøjer)

fartøjet (definite singular)
fartøjer (indefinite plural)
fartøj (indefinite nominative singular)
fartøjet (definite nominative singular)
fartøjer (indefinite nominative plural)
fartøjerne (definite nominative plural)
fartøjs (genitive indefinite singular)
fartøjets (definite genitive singular)
fartøjers (genitive indefinite plural)
fartøjernes (definite genitive plural)

Borrowed from German Low German Fahrtüg, Fahrtüüg, also Fartüg (in Adelung's High German dictionary, which also has Danish Fartoy), cf. German Fahrzeug (= fahren (“to go, drive”) + Zeug (“gear”)), Dutch vaartuig. Equivalent to fare + tøj.


syltetøj

head

syltetøj n (singular definite syltetøjet, plural indefinite syltetøjer)

syltetøjet (definite singular)
syltetøjer (indefinite plural)

Compound of sylte (“to preserve, pickle”) + tøj.

jam (sweet mixture of fruit boiled with sugar, fruit preserve)


sylte

sylte c (singular definite sylten, plural indefinite sylter)

sylten (definite singular)
sylter (indefinite plural)

From Middle Low German sulte, from Old Saxon *sultia, from Proto-Germanic *sultijō (“salt water, brine”). Compare German Sülze and Dutch zult. Cognate to salt (“salt”).


sylte

head

sylte (imperative sylt, infinitive at sylte, present tense sylter, past tense syltede, perfect tense har syltet)

sylt (imperative)
at sylte (infinitive)
sylter (present)
syltede (past)
har syltet (perfect)

From Middle Low German sulten, cf. German sülzen, sulzen. Derived from the noun.

to pickle, to preserve in a pickling solution

(colloquial) to shelve a project (set aside or postpone)


tøjhus

tøjhus n (singular definite tøjhuset, plural indefinite tøjhuse)

tøjhuset (definite singular)
tøjhuse (indefinite plural)
tøjhus (indefinite nominative singular)
tøjhuset (definite nominative singular)
tøjhuse (indefinite nominative plural)
tøjhusene (definite nominative plural)
tøjhus' (genitive indefinite singular)
tøjhusets (definite genitive singular)
tøjhuses (genitive indefinite plural)
tøjhusenes (definite genitive plural)

From tøj (“gear”) + hus (“house”). Calque of German Zeughaus.

Coordinate term: rustkammer


utøj

utøj n (singular definite utøjet, plural indefinite utøjer)

utøjet (definite singular)
utøjer (indefinite plural)


kræsen

kræsen (neuter kræsent, plural and definite singular attributive kræsne)

kræsent (neuter)
kræsne (attributive definite singular)
kræsne (attributive plural)
kræsen (positive)
mere kræsen (comparative)
mest kræsen (superlative)
kræsent (positive)
kræsne (plural positive)
mere kræsen (comparative plural)
mest kræsen (plural superlative)
kræsne (positive)
mest kræsne (superlative)

[ˈkʰʁ̥ɛːsn̩]

[ˈkʰʁ̥æːsn̩]


velberåd

[ˈvɛlb̥eˌʁɔˀð]

From Middle Low German wolberāden, German wohlberaten. From wohl + beraten.


husgeråd

husgeråd n (singular definite husgerådet, not used in plural form)

husgerådet (definite singular)
husgeråd (indefinite nominative singular)
husgerådet (definite nominative singular)
husgeråds (genitive indefinite singular)
husgerådets (definite genitive singular)

[ˈhusɡ̊eˌʁɔˀð]

From Middle Low German hūsgerād. Compare German Hausgerät.


ugentlig

ugentlig (neuter ugentligt, plural and definite singular attributive ugentlige)

ugentligt (neuter)
ugentlige (attributive definite singular)
ugentlige (attributive plural)

From uge + -lig. The form is influenced by German wöchentlich.


spilleliste

spilleliste c (singular definite spillelisten, plural indefinite spillelister)

spillelisten (definite singular)
spillelister (indefinite plural)

spille (“play”) + liste (“list”), a calque of English playlist. Compare Swedish spellista


uhyrlig

uhyrlig (positive)
uhyrligere (comparative)
uhyrligst (superlative)
uhyrligt (positive)
uhyrlige (plural positive)
uhyrligere (comparative plural)
uhyrligst (plural superlative)
uhyrlige (positive)
uhyrligste (superlative)

From Middle Low German unhurlich, ungehurlich, German ungeheuerlich. Derived from uhyre (“monster”) + -lig / ungeheuer (“monster”) + -lich.


kundskab

kundskab c (singular definite kundskaben, plural indefinite kundskaber)

kundskaben (definite singular)
kundskaber (indefinite plural)
kundskab (indefinite nominative singular)
kundskaben (definite nominative singular)
kundskaber (indefinite nominative plural)
kundskaberne (definite nominative plural)
kundskabs (genitive indefinite singular)
kundskabens (definite genitive singular)
kundskabers (genitive indefinite plural)
kundskabernes (definite genitive plural)

[ˈkʰɔnˌsɡ̊æˀb̥]

From Middle Low German kuntschap. By surface analysis, kund (“known”, obsolete) + -skab; compare kundgøre.

surf

scholarly knowledge, knowledge gained through study


sandslot

head

sandslot n (singular definite sandslottet, plural indefinite sandslotte)

sandslottet (definite singular)
sandslotte (indefinite plural)
sandslot (indefinite nominative singular)
sandslottet (definite nominative singular)
sandslotte (indefinite nominative plural)
sandslottene (definite nominative plural)
sandslots (genitive indefinite singular)
sandslottets (definite genitive singular)
sandslottes (genitive indefinite plural)
sandslottenes (definite genitive plural)

sand (“sand”) + slot (“castle”). Compare Swedish sandslott.


ærgerlig

ærgerlig (neuter ærgerligt, plural and definite singular attributive ærgerlige)

ærgerligt (neuter)
ærgerlige (attributive definite singular)
ærgerlige (attributive plural)

From German ärgerlich, derived from ärgern (“to annoy”) + -lich.


fælle

fælle c (singular definite fællen, plural indefinite fæller)

fællen (definite singular)
fæller (indefinite plural)

From Old Norse félagi (“companion”), derived from fællig, Old Norse félag (“fellowship”), a compound of fé (“wealth”) + lag (“place, fellowship”). The English word fellow is borrowed from Old Norse.


fællesskab

head

fællesskab n (singular definite fællesskabet, plural indefinite fællesskaber)

fællesskabet (definite singular)
fællesskaber (indefinite plural)
fællesskab (indefinite nominative singular)
fællesskabet (definite nominative singular)
fællesskaber (indefinite nominative plural)
fællesskaberne (definite nominative plural)
fællesskabs (genitive indefinite singular)
fællesskabets (definite genitive singular)
fællesskabers (genitive indefinite plural)
fællesskabernes (definite genitive plural)

[ˈfɛlˀə(s)ˌsɡ̊æˀb̥]


fællig

From Old Norse félag (“fellowship”), a compound of fé (“wealth”) + lag (“place, fellowship”).

(archaic) community (only in the preposition phrase i fællig).


hamstrere

[ˈhɑmsd̥ʁɐɐ]


brugs

brugs c (singular definite brugsen, plural indefinite brugser)

brugsen (definite singular)
brugser (indefinite plural)
brugs (indefinite nominative singular)
brugsen (definite nominative singular)
brugser (indefinite nominative plural)
brugserne (definite nominative plural)
brugs' (genitive indefinite singular)
brugsens (definite genitive singular)
brugsers (genitive indefinite plural)
brugsernes (definite genitive plural)

Clipping of brugsforening, a compound of brug (“use”) + forening (“association”)


brugs

See the etymology of the corresponding lemma form.


brugbar

head

brugbar (neuter brugbart, plural and definite singular attributive brugbare)

brugbart (neuter)
brugbare (attributive definite singular)
brugbare (attributive plural)

[ˈb̥ʁuːˌb̥ɑˀ]

[ˈb̥ʁoːˌb̥ɑˀ]

From brug + -bar. Calque of German brauchbar.


brugelig

brugelig (positive)
brugeligt (positive)
brugelige (plural positive)
brugelige (positive)

From bruge (“use”) + -lig. Calque of German gebräuchlich.


rekonvalescent

rekonvalescent c (singular definite rekonvalescenten, plural indefinite rekonvalescenter)

rekonvalescenten (definite singular)
rekonvalescenter (indefinite plural)
rekonvalescent (indefinite nominative singular)
rekonvalescenten (definite nominative singular)
rekonvalescenter (indefinite nominative plural)
rekonvalescenterne (definite nominative plural)
rekonvalescents (genitive indefinite singular)
rekonvalescentens (definite genitive singular)
rekonvalescenters (genitive indefinite plural)
rekonvalescenternes (definite genitive plural)

Borrowed from Latin reconvalēscēns, convalēscēns, present participle of convalēscō.


hejse

hejse (imperative hejs, infinitive at hejse, present tense hejser, past tense hejste, perfect tense har hejst)

hejs (imperative)
at hejse (infinitive)
hejser (present)
hejste (past)
har hejst (perfect)


flæskesteg

flæskesteg c (singular definite flæskestegen, plural indefinite flæskestege)

flæskestegen (definite singular)
flæskestege (indefinite plural)
flæskesteg (indefinite nominative singular)
flæskestegen (definite nominative singular)
flæskestege (indefinite nominative plural)
flæskestegene (definite nominative plural)
flæskestegs (genitive indefinite singular)
flæskestegens (definite genitive singular)
flæskesteges (genitive indefinite plural)
flæskestegenes (definite genitive plural)

[ˈfl̥ɛsɡ̊əˌsd̥ɑjˀ]


hovedsagelig

From hovedsag + -lig. Calque of German hauptsächlich.


gejst

gejst c (singular definite gejsten, not used in plural form)

gejsten (definite singular)
gejst (indefinite nominative singular)
gejsten (definite nominative singular)
gejsts (genitive indefinite singular)
gejstens (definite genitive singular)

From German Geist (“spirit”), cognate with English ghost, Dutch geest.


trøffel

trøffel c (singular definite trøflen, plural indefinite trøfler)

trøflen (definite singular)
trøfler (indefinite plural)

Borrowed via German Trüffel from French truffe, ultimately from Latin tūber.

truffle, an edible fungus, of the genus Tuber

(regional) a rum ball, a truffle-like confectionery cake


trøflen

[ˈtˢʁ̥œflən]


tredivte

[ˈtˢʁ̥aðfd̥ə]

[ˈtˢʁ̥ɑðfd̥ə]


fremmedfjendtlig

fremmedfjendtlig (neuter fremmedfjendtligt, plural and definite singular attributive fremmedfjendtlige)

fremmedfjendtligt (neuter)
fremmedfjendtlige (attributive definite singular)
fremmedfjendtlige (attributive plural)

From fremmed (“foreign”) + fjendtlig (“hostile”). Calque of German fremdenfeindlich.

com

hostile to foreigners or strangers, xenophobic


nadver

head

nadver c (singular definite nadveren, not used in plural form)

From Old Danish natwarth, Old Norse náttverðr, from nátt (“night”) + verðr (“meal”). Cognate of Swedish nattvard and Norwegian nattverd.

Coordinate term: davre


Romerriget

[ˈʁoˀmɐˌʁiːəð]

From romer (“a Roman”) + rige (“empire”).

Roman Empire
Roman Empire#English:_Q2277

(historical) Roman Empire (an ancient empire based out of the city of Rome, covering vast territories in Europe, Asia and Africa)


musvåge

musvåge c (singular definite musvågen, plural indefinite musvåger)

musvågen (definite singular)
musvåger (indefinite plural)
musvåge (indefinite nominative singular)
musvågen (definite nominative singular)
musvåger (indefinite nominative plural)
musvågerne (definite nominative plural)
musvåges (genitive indefinite singular)
musvågens (definite genitive singular)
musvågers (genitive indefinite plural)
musvågernes (definite genitive plural)

[ˈmusˌʋɔːwə]

a common buzzard, bird of prey of the genus Buteo


sagtne

sagtne (imperative sagtn, infinitive at sagtne, present tense sagtner, past tense sagtnede, perfect tense har sagtnet)

sagtn (imperative)
at sagtne (infinitive)
sagtner (present)
sagtnede (past)
har sagtnet (perfect)
sagtner (active present)
sagtnes (passive present)
sagtnede (active past)
sagtnedes (passive past)
sagtne (active infinitive)
sagtnes (infinitive passive)
sagtn (active imperative)
sagtnende (participle present)
sagtnet (participle past)
auxiliary verb have (participle past)
sagtnen (gerund participle)

[ˈsæːɡ̊(d̥)nə]

Derived with the inchoative suffix -ne from the adjective sagte (“quiet”).


ejendel

ejendel c (singular definite ejendelen, plural indefinite ejendele)

ejendelen (definite singular)
ejendele (indefinite plural)
ejendel (indefinite nominative singular)
ejendelen (definite nominative singular)
ejendele (indefinite nominative plural)
ejendelene (definite nominative plural)
ejendels (genitive indefinite singular)
ejendelens (definite genitive singular)
ejendeles (genitive indefinite plural)
ejendelenes (definite genitive plural)

[ˈɑːjənˌd̥eˀl]

[ˈɑːɪnˌd̥eˀl]

From Old Danish æyedel, from eje (“possession”) + del (“part”), cf. Swedish ägodel. The Danish form has been influenced by the word ejendom.


delagtig

delagtig (neuter delagtigt, plural and definite singular attributive delagtige)

delagtigt (neuter)
delagtige (attributive definite singular)
delagtige (attributive plural)

From del (“part”) + -agtig, borrowed from Middle Low German delachtich, cf. German teilhaftig.


uagtet

[ˈuˌɑɡ̊d̥əð]

After Middle Low German ungeachtet, from un- + geachtet (“respected”), a past participle of achten (“to respect”), which has also been borrowed to Danish (agte).


uagtet

[ˈuˌɑɡ̊d̥əð]


udlændig

udlændig (positive)
udlændigt (positive)
udlændige (plural positive)
udlændige (positive)

From Old Danish utlænnig (“foreign”), from Middle Low German ūtlendich, derived from ūt- (“out”) + land (“land”) + -ig, cf. German ausländisch, Ausländer and Danish udlænding with different suffixes.