kærestekedelig

kærestekedelig (neuter kærestekedeligt, plural and definite singular attributive kærestekedelige, not comparable)

kærestekedeligt (neuter)
kærestekedelige (attributive definite singular)
kærestekedelige (attributive plural)

kæreste (“boy-/girlfriend”) + kedelig (“boring”)

af

„Hvor er det nice, at du stadig er frisk på en torsdagsbytur, og du ikke er gået hen og blevet kærestekedelig,“ siger Rikke ...

2010, Mikkel Rosengaard, Videre, Gyldendal A/S, →ISBN, page 228:

"It's so nice that you're still up for a Thursday night out, and that you haven't become domestic," Rikke says ...

Mia og Bea tog så i byen igen i går. (...) Og nu har Mia brugt hele dagen på at kalde mig og Lola kærestekedelige, fordi vi ikke gad i går.

2013, Caroline Ørsum, Flying High: Kys, sved & rock'n'roll 3, Rosinante & Co, →ISBN:

Mia and Bea when out again last night (...) And now Mia has spent all day calling me and Lola boring, because we didn't feel like it yesterday.

who, after getting a boyfriend or girlfriend, spends less time with their friends


ingenlunde

ingen + -lunde. Compare Swedish ingalunda.

by no means, in no way, not by any means


kærestepar

kærestepar (indefinite nominative singular)
kæresteparret (definite nominative singular)
kærestepar (indefinite nominative plural)
kæresteparrene (definite nominative plural)
kærestepars (genitive indefinite singular)
kæresteparrets (definite genitive singular)
kærestepars (genitive indefinite plural)
kæresteparrenes (definite genitive plural)


bøsset

head

bøsset (neuter bøsset, plural and definite singular attributive bøssede)

bøsset (neuter)
bøssede (attributive definite singular)
bøssede (attributive plural)

"Alkohol giver mig øget selvtillid", havde jeg skrevet. Det var den halve sandhed, den anden halvdel var Jens' tilstedeværelse, men det ville have virket bøsset at skrive.

2014, Claes Blom, Når fuglen falder, Claes Blom, →ISBN:

"Alcohol gives me a higher confidence", I had written. That was a half-truth, the other half was Jens' presence, but writing that would have been gay.

Hvis Pinochet ønsker, at jeg tager i Forsvarsministeriet, skal han lade være med at være så bøsset og komme personligt efter mig, svarede Allende.

2009, Pinochets Gud og de fattiges teologiske modstand, Museum Tusculanum Press, →ISBN, page 25:

If Pinochet wants me to go to the ministry of defence, he should stop being so gay and come after me personally, Allende replied.

Efterhånden som jeg blev ældre, begyndte jeg at få en følelse af, at det var for feminint og »bøsset« at danse ...

2012, Lars Sander Jørgensen, Min forbudte hemmelighed: En beretning om en incestuøs barndom og den komplicerede proces på vejen fra offer til overlever, Rosinante & Co, →ISBN:

As I got older, I began to get a feeling that dancing was too feminine and "gay" ...

... isbjørnene har spist hormoner og optræder som feminine og bøssede med løse håndled.

2011, Johannes Møllehave, Rim på udsatte steder, ArtPeople, →ISBN:

... the polar bears have eaten hormones and act feminine and gay with loose wrists.

Den arrogante lort med alle sine bøssede overklasseattituder og gode smag.

2013, Morten Hesseldahl, Natten er lige begyndt, Modtryk, →ISBN:

The arrogant shit with all his gay upper-class attitudes and good taste.

(often derogatory or mildly derogatory) exhibiting traits and mannerisms associated with gay men


robotstøvsuger

robotstøvsuger (indefinite nominative singular)
robotstøvsugeren (definite nominative singular)
robotstøvsugere (indefinite nominative plural)
robotstøvsugerne (definite nominative plural)
robotstøvsugers (genitive indefinite singular)
robotstøvsugerens (definite genitive singular)
robotstøvsugeres (genitive indefinite plural)
robotstøvsugernes (definite genitive plural)


vink med en vognstang

(idiomatic) a very clear sign; broad hint


førtidspensionist

førtidspensionist (indefinite nominative singular)
førtidspensionisten (definite nominative singular)
førtidspensionister (indefinite nominative plural)
førtidspensionisterne (definite nominative plural)
førtidspensionists (genitive indefinite singular)
førtidspensionistens (definite genitive singular)
førtidspensionisters (genitive indefinite plural)
førtidspensionisternes (definite genitive plural)


sidespring

sidespring n (singular definite sidespringet, plural indefinite sidespring)

sidespringet (definite singular)
sidespring (indefinite plural)
sidespring (indefinite nominative singular)
sidespringet (definite nominative singular)
sidespring (indefinite nominative plural)
sidespringene (definite nominative plural)
sidesprings (genitive indefinite singular)
sidespringets (definite genitive singular)
sidesprings (genitive indefinite plural)
sidespringenes (definite genitive plural)

side + spring. Compare German Seitensprung.


fortovscafé

fortovscafé c (singular definite fortovscaféen, plural indefinite fortovscaféer)

fortovscaféen (definite singular)
fortovscaféer (indefinite plural)
fortovscafé (indefinite nominative singular)
fortovscaféen (definite nominative singular)
fortovscaféer (indefinite nominative plural)
fortovscaféerne (definite nominative plural)
fortovscafés (genitive indefinite singular)
fortovscaféens (definite genitive singular)
fortovscaféers (genitive indefinite plural)
fortovscaféernes (definite genitive plural)

fortov + -s- + café. Compare Norwegian Bokmål fortauskafé.


fordums

fordums (neuter fordums, plural and definite singular attributive fordums)

fordums (neuter)
fordums (attributive definite singular)
fordums (attributive plural)


rygeforbud

rygeforbud n (singular definite rygeforbuddet, plural indefinite rygeforbud)

rygeforbuddet (definite singular)
rygeforbud (indefinite plural)
rygeforbud (indefinite nominative singular)
rygeforbuddet (definite nominative singular)
rygeforbud (indefinite nominative plural)
rygeforbuddene (definite nominative plural)
rygeforbuds (genitive indefinite singular)
rygeforbuddets (definite genitive singular)
rygeforbuds (genitive indefinite plural)
rygeforbuddenes (definite genitive plural)

ryge (to smoke) + forbud (prohibition, ban). Compare Norwegian Bokmål røykeforbud, Swedish rökförbud, German Rauchverbot, Dutch rookverbod.


hv-spørgsmål

hv-spørgsmål (indefinite nominative singular)
hv-spørgsmålet (definite nominative singular)
hv-spørgsmål (indefinite nominative plural)
hv-spørgsmålene (definite nominative plural)
hv-spørgsmåls (genitive indefinite singular)
hv-spørgsmålets (definite genitive singular)
hv-spørgsmåls (genitive indefinite plural)
hv-spørgsmålenes (definite genitive plural)

From the fact that most interrogative words in Danish begin with hv- (hvad, hvor, hvorfor, etc.).


intramuskulær

head

intramuskulær (neuter intramuskulært, plural and definite singular attributive intramuskulære)

intramuskulært (neuter)
intramuskulære (attributive definite singular)
intramuskulære (attributive plural)


indgift

Indgift af store doser intravenøst (> 50 mio. IE) kan give krampe.

Injection of large doses intravenously (> 50 mio IU) may cause cramps.

... behandling af retentio testis ved indgift af androgent hormon ...

1948, Harald Engberg, Testis endokrine funktion ved kryptorchisme: with an English summary:

... treatment of retentio testis by injection of androgenic hormone ...

De fleste medicinalfabrikker angiver intramuskulær injektion — ifølge Hjalmar Clausen skulle effekten være fuldtud lige så god ved subcutan injektion eller for den sags skyld ved peroral indgift — ...

1969, Dansk Dyrlægeforening, Medlemsblad:

Most medicinal factories prescribe intramuscular injection — according to Hjalmar Clausen, the effect should be just as good by subcutaneous injection or, for that matter, peroral administration — ...

(medicine) administration, act of entering a substance into an organism


indkørsel

indkørsel (indefinite nominative singular)
indkørslen (definite nominative singular)
indkørsler (indefinite nominative plural)
indkørslerne (definite nominative plural)
indkørsels (genitive indefinite singular)
indkørslens (definite genitive singular)
indkørslers (genitive indefinite plural)
indkørslernes (definite genitive plural)


vigepligt

vigepligt (indefinite nominative singular)
vigepligten (definite nominative singular)
vigepligts (genitive indefinite singular)
vigepligtens (definite genitive singular)

vige (“recede, yield, stay back, back away”) + pligt (“duty”)

af

Hvis en bilist vil dreje til højre, og en cyklist vil køre ligeud, har bilisten vigepligt.

If a car driver wants to turn left, and a cyclist wants to drive straight ahead, the cyclist has right of way.

(traffic) the duty to allow someone else to proceed first; the opposite of right of way


spirituskørsel

spirituskørsel (indefinite nominative singular)
spirituskørslen (definite nominative singular)
spirituskørsels (genitive indefinite singular)
spirituskørslens (definite genitive singular)

spiritus (“alcoholics”) + kørsel (“driving”)


forkørselsret

forkørselsret (indefinite nominative singular)
forkørselsretten (definite nominative singular)
forkørselsrets (genitive indefinite singular)
forkørselsrettens (definite genitive singular)

for- (“first”) + kørsel (“driving”) + -s- + ret (“right”)


tilkørsel

tilkørsel (indefinite nominative singular)
tilkørslen (definite nominative singular)
tilkørsler (indefinite nominative plural)
tilkørslerne (definite nominative plural)
tilkørsels (genitive indefinite singular)
tilkørslens (definite genitive singular)
tilkørslers (genitive indefinite plural)
tilkørslernes (definite genitive plural)

a road that merges with a highway, allowing one to access the highway


frakørsel

frakørsel (indefinite nominative singular)
frakørslen (definite nominative singular)
frakørsler (indefinite nominative plural)
frakørslerne (definite nominative plural)
frakørsels (genitive indefinite singular)
frakørslens (definite genitive singular)
frakørslers (genitive indefinite plural)
frakørslernes (definite genitive plural)

af (“off, (away) from”) + kørsel (“driving”)


stedprøve

stedprøve (indefinite nominative singular)
stedprøven (definite nominative singular)
stedprøver (indefinite nominative plural)
stedprøverne (definite nominative plural)
stedprøves (genitive indefinite singular)
stedprøvens (definite genitive singular)
stedprøvers (genitive indefinite plural)
stedprøvernes (definite genitive plural)

(education) a test which is taken at a specific place (as opposed to a take-home exam)


lussing

lussing (indefinite nominative singular)
lussingen (definite nominative singular)
lussinger (indefinite nominative plural)
lussingerne (definite nominative plural)
lussings (genitive indefinite singular)
lussingens (definite genitive singular)
lussingers (genitive indefinite plural)
lussingernes (definite genitive plural)

a slap (a strike with the palm of the hand on the side of the face)


isning

Han tyggede meget bedre end før med de smukke nye fortænder, han fik ikke længere isninger, men han kunne heller ikke længere fløjte.

2015, Sascha Arango, Sandheden og andre løgne, Art People, →ISBN:

Posen med flødekarameller ligger stadigvæk på sofabordet. Jeg tager en af dem op, kigger på den. Den brune størknede karamel indpakket i den gennemsigtige folie. Jeg pakker den ud, tygger på den. Ignorerer isningerne i mine tænder.

2016, Niels Henning Falk Jensby, Techno, Gyldendal A/S, →ISBN:

Isninger i tænderne eller spændinger i kæbemusklerne eller et forkert bid kan være tegn på, at man skærer tænder.

2016, Cecilie Rosdahl, Pink, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

dentin hypersensitivity
dentin hypersensitivity

a twinge of pain experienced by some people when exposing their teeth to certain stimuli, especially cold; see dentin hypersensitivity

... Isgeneratoren kan daglig fremstille 3 Tons Blokis, der hovedsagelig bruges til Isning af Fisken om Bord i Fiskekutterne.

Færingerne har desuden lavet nogle indledende forsøg med containerføring af guldlaks i iset havvand og sammenlignet forsøgsresultaterne med isning i kasser.

1988, Jens Justesen, Fiskemasse: af restfisk, småfisk og mindre udnyttede fiskearter, Nordic Council of Ministers, →ISBN, page 8:

the act of preserving something with ice

Skårene drysser ned over min håndryg og får huden til at fare sammen, ramt af en isning.

2005, Vanilletrilogien, Gyldendal A/S, →ISBN, page 69:

Så vendte han det næste billede om og mærkede en isning langs rygsøjlen.

2010, Jussi Adler-Olsen, Washington Dekretet, Politikens Forlag, →ISBN:

Kulden borer sig op i hælen, sender isninger op ad benet.

2018, Liselotte Lyngsø Olsen, For langt ude, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Synet afstedkommer en række små isninger i maven og på indersiden af lårene,...

2013, Vibeke Marx, Inez' tårer, Modtryk, →ISBN:

Det metalliske smæld sendte isninger af frygt gennem Tokes nakke.

2013, Kristoffer Jacob Andersen, Omega Waffe, Gyldendal A/S, →ISBN:

Nogle gange smertede det frygteligt i hans hjerte, og isninger fik hans sjæl til at brænde med kulde.

2014, Kenneth Bøgh Andersen, Blandt skovens skygger: En rejse gennem natten 1, Rosinante & Co, →ISBN:

a feeling of something cold, whether from actual cold or fear; an icy tendril


skæbnesvanger

head

skæbnesvanger (neuter skæbnesvangert, plural and definite singular attributive skæbnesvangre)

skæbnesvangert (neuter)
skæbnesvangre (attributive definite singular)
skæbnesvangre (attributive plural)

skæbne (“fate, destiny”) + svanger (“pregnant”)


frugtsommelig

head

frugtsommelig (neuter frugtsommeligt, plural and definite singular attributive frugtsommelige)

frugtsommeligt (neuter)
frugtsommelige (attributive definite singular)
frugtsommelige (attributive plural)


med barn

med barn (neuter med barn, plural and definite singular attributive med barn)

med barn (neuter)
med barn (attributive definite singular)
med barn (attributive plural)


bouillonterning

bouillonterning (indefinite nominative singular)
bouillonterningen (definite nominative singular)
bouillonterninger (indefinite nominative plural)
bouillonterningerne (definite nominative plural)
bouillonternings (genitive indefinite singular)
bouillonterningens (definite genitive singular)
bouillonterningers (genitive indefinite plural)
bouillonterningernes (definite genitive plural)


katastrofeteori

katastrofeteori (indefinite nominative singular)
katastrofeteorien (definite nominative singular)
katastrofeteorier (indefinite nominative plural)
katastrofeteorierne (definite nominative plural)
katastrofeteoris (genitive indefinite singular)
katastrofeteoriens (definite genitive singular)
katastrofeteoriers (genitive indefinite plural)
katastrofeteoriernes (definite genitive plural)


drægtig

drægtig (neuter drægtigt, plural and definite singular attributive drægtige)

drægtigt (neuter)
drægtige (attributive definite singular)
drægtige (attributive plural)

From Middle Low German drachtich, drechtich, from dracht, from Old Saxon *draht, from Proto-Germanic *drahtuz + the suffix -ig. Cognate with Dutch drachtig, German Low German drachtig, German trächtig, Norwegian Bokmål drektig, Norwegian Nynorsk drektig, Swedish dräktig.


jobansøgning

jobansøgning c (singular definite jobansøgningen, plural indefinite jobansøgninger)

jobansøgningen (definite singular)
jobansøgninger (indefinite plural)
jobansøgning (indefinite nominative singular)
jobansøgningen (definite nominative singular)
jobansøgninger (indefinite nominative plural)
jobansøgningerne (definite nominative plural)
jobansøgnings (genitive indefinite singular)
jobansøgningens (definite genitive singular)
jobansøgningers (genitive indefinite plural)
jobansøgningernes (definite genitive plural)

job + ansøgning. Compare Swedish jobbansökan.

job application, application for employment.


retsvidenskab

retsvidenskab c (singular definite retsvidenskaben, not used in plural form)

retsvidenskaben (definite singular)
retsvidenskab (indefinite nominative singular)
retsvidenskaben (definite nominative singular)
retsvidenskabs (genitive indefinite singular)
retsvidenskabens (definite genitive singular)

ret (“law, right”) + -s- + videnskab (“science”). Compare Norwegian Bokmål rettsvitenskap, Swedish rättsvetenskap, German Rechtswissenschaft, Dutch rechtswetenschap


afgangstid

head

afgangstid c (singular definite afgangstiden, plural indefinite afgangstider)

afgangstiden (definite singular)
afgangstider (indefinite plural)
afgangstid (indefinite nominative singular)
afgangstiden (definite nominative singular)
afgangstider (indefinite nominative plural)
afgangstiderne (definite nominative plural)
afgangstids (genitive indefinite singular)
afgangstidens (definite genitive singular)
afgangstiders (genitive indefinite plural)
afgangstidernes (definite genitive plural)

afgang (“departure”) + -s- + tid (“time”). Compare Swedish avgångstid.


præsentere

head

præsentere (imperative præsenter, infinitive at præsentere, present tense præsenter, præsenterer, past tense præsenterede, perfect tense har præsenteret)

præsenter (imperative)
at præsentere (infinitive)
præsenter (present)
præsenterer (present)
præsenterede (past)
har præsenteret (perfect)

From French présenter, from Latin praesentāre, present active infinitive of praesentō (“I show, I present”).


i byen

Han deltog heller ikke i slagsmål, og han blev ikke fuld, når han var i byen.

2016, Morten Beiter, Mafiaen kommer: Italiensk mafia rykker nordpå i et forsvarsløst Europa, Gyldendal A/S, →ISBN:

He did not participate in fights either, and he did not get drunk when he was on the town.

En lørdag aften, hvor den unge mand var i byen med veninden, skete der noget uforudset.

2017, Ole Sohn, Der var bud efter dem: Fire skæbneberetninger fra 30 ernes revolutionære miljø, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

One Saturday night, where the young man was on the town with his friend/girlfriend, something unforeseen happened.

På klubben var det tydeligt at se, at det ikke var første gang, hun var i byen, selvom hun egentlig ikke var gammel nok.

2018, Jakob Fuglsang i samarbejde med Rasmus Staghøj, Jakob Fuglsang: Drømmen om regnbuestriberne og den gule trøje, Politikens Forlag, →ISBN:

In the club, it was clear that it wasn't the first time she was on the town, although she wasn't actually old enough.

Her mødtes vi tit om fredagen og lørdagen, inden vi tog i byen.«

2013, Johnny Hansen, Jan B. Jensen, Stjerner på himlen, Politikens Forlag, →ISBN:

We often met here on Fridays and Saturdays, before heading out."

Havde en kammerat der scorede en pige i byen og tog hende med hjem. Da de var godt i gang med at klæde hinanden af ...

2011, Povl Erik Carstensen, Thomas Wivel, Det mest pinlige: Danskere fortæller om sex og samliv, Gyldendal A/S, →ISBN:

I had a mate who hooked up with a girl in town and brought her home. When they were in the process of undressing each other ...

En tilfældig pige i byen kaldte ham en gang for en überlækker mand, der gik rundt med en splejs indeni.

2014, Søren Toft, De tørstige, Rosinante & Co, →ISBN:

A random girl on a night out once called him and über-hot man, who was walking around with a wimp inside.


jernbanebro

jernbanebro c (singular definite jernbanebroen, plural indefinite jernbanebroer)

jernbanebroen (definite singular)
jernbanebroer (indefinite plural)
jernbanebro (indefinite nominative singular)
jernbanebroen (definite nominative singular)
jernbanebroer (indefinite nominative plural)
jernbanebroerne (definite nominative plural)
jernbanebros (genitive indefinite singular)
jernbanebroens (definite genitive singular)
jernbanebroers (genitive indefinite plural)
jernbanebroernes (definite genitive plural)

From jernbane (“railway”) + bro (“bridge”).


den må du længere ud på landet med

Referring to lower education levels among country-dwellers. Compare English get out of town.


fortsættelse

fortsættelse c (singular definite fortsættelsen, plural indefinite fortsættelser)

fortsættelsen (definite singular)
fortsættelser (indefinite plural)
fortsættelse (indefinite nominative singular)
fortsættelsen (definite nominative singular)
fortsættelser (indefinite nominative plural)
fortsættelserne (definite nominative plural)
fortsættelses (genitive indefinite singular)
fortsættelsens (definite genitive singular)
fortsættelsers (genitive indefinite plural)
fortsættelsernes (definite genitive plural)

continuation (act or state of continuing)


på fersk gerning

Tyven blev fanget på fersk gerning.

in flagrante delicto
in flagrante delicto

in flagrante delicto; red-handed; in the act of committing a misdeed.


smalspor

smalspor n (singular definite smalsporet, not used in plural form)


klientel

klientel n (singular definite klientellet, plural indefinite klienteller)

klientellet (definite singular)
klienteller (indefinite plural)
klientel (indefinite nominative singular)
klientellet (definite nominative singular)
klienteller (indefinite nominative plural)
klientellerne (definite nominative plural)
klientels (genitive indefinite singular)
klientellets (definite genitive singular)
klientellers (genitive indefinite plural)
klientellernes (definite genitive plural)

From Latin clientēla (“clientship”), from cliēns (“client”) + -ēla.


fejlmelding

fejlmelding c (singular definite fejlmeldingen, plural indefinite fejlmeldinger)

fejlmeldingen (definite singular)
fejlmeldinger (indefinite plural)
fejlmelding (indefinite nominative singular)
fejlmeldingen (definite nominative singular)
fejlmeldinger (indefinite nominative plural)
fejlmeldingerne (definite nominative plural)
fejlmeldings (genitive indefinite singular)
fejlmeldingens (definite genitive singular)
fejlmeldingers (genitive indefinite plural)
fejlmeldingernes (definite genitive plural)


opstå

opstå (imperative opstå, infinitive opstå, present tense opstår, past tense opstod, perfect tense være opstået)

opstå (imperative)
opstå (infinitive)
opstår (present)
opstod (past)
være opstået (perfect)

[ˈʌb̥ˌsd̥ɔˀ]

From op- (“up”) + stå (“stand”). Compare stå op.


samfundskritisk

samfundskritisk (neuter samfundskritisk, plural and definite singular attributive samfundskritiske)

samfundskritisk (neuter)
samfundskritiske (attributive definite singular)
samfundskritiske (attributive plural)

From samfund (“society”) + -s- + kritisk (“critical”), from samfundskritik (“social criticism”). Compare German gesellschaftskritisch.

af

Det var først efter 1870, under Estrup, at litteraturen blev udtalt samfundskritisk.

2016, SVilly Sørensen, Demokratiet og kunsten, Gyldendal A/S, →ISBN:

It was only after 1870, under Estrup, that literature became markedly critical of society.

Omkring ham dannedes et progressivt, samfundskritisk kulturliv. Det moderne gennembrud havde som et^([sic]) af sine vigtigste kendetegn, at det var fritænkende og kirkefjendsk.

1999, Ebbe Kløvedal Reich, Kun et gæstekammer. Historien om den danske folkekirkes fødsel, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Around [Georg Brandes], a progressive, sociocritical cultural sphere formed. The Modern Breakthrough had free thought and hostility to the church as one^([sic]) of its most important characteristics.

Den samfundskritiske krimi er ikke (længere) forbeholdt Skandinavien.

2010, Pia Schwarz Lausten, Anders Toftgaard, En verden af krimier, Klim, →ISBN:

The society-critical crime story is not (anymore) exclusive to Scandinavia.

(also of an artistic production) critical of society or some aspect thereof; sociocritical; advocating for reform


gavl

head

gavl c (singular definite gavlen, plural indefinite gavle)

gavlen (definite singular)
gavle (indefinite plural)
gavl (indefinite nominative singular)
gavlen (definite nominative singular)
gavle (indefinite nominative plural)
gavlene (definite nominative plural)
gavls (genitive indefinite singular)
gavlens (definite genitive singular)
gavles (genitive indefinite plural)
gavlenes (definite genitive plural)


Læsø

Læsø (an island and municipality of Denmark, in the Kattegat)


stjerneskud

stjerneskud n (singular definite stjerneskuddet, plural indefinite stjerneskud)

stjerneskuddet (definite singular)
stjerneskud (indefinite plural)
stjerneskud (indefinite nominative singular)
stjerneskuddet (definite nominative singular)
stjerneskud (indefinite nominative plural)
stjerneskuddene (definite nominative plural)
stjerneskuds (genitive indefinite singular)
stjerneskuddets (definite genitive singular)
stjerneskuds (genitive indefinite plural)
stjerneskuddenes (definite genitive plural)

From stjerne + skud. Cognate with Norwegian Bokmål stjerneskudd, stjerneskott, Norwegian Nynorsk stjerneskot, stjerneskott and Swedish stjärnskott, nowadays only used figuratively.

a type of smørrebrød with plaice, prawns, caviar and a variety of other garnishes


idealgas

idealgas (indefinite nominative singular)
idealgassen (definite nominative singular)
idealgasser (indefinite nominative plural)
idealgasserne (definite nominative plural)
idealgass (genitive indefinite singular)
idealgassens (definite genitive singular)
idealgassers (genitive indefinite plural)
idealgassernes (definite genitive plural)


godnatbajer

godnatbajer (indefinite nominative singular)
godnatbajeren (definite nominative singular)
godnatbajere (indefinite nominative plural)
godnatbajerne (definite nominative plural)
godnatbajers (genitive indefinite singular)
godnatbajerens (definite genitive singular)
godnatbajeres (genitive indefinite plural)
godnatbajernes (definite genitive plural)

(informal) a goodnight beer; a beer drunk before going to sleep


skøge

skøge c (singular definite skøgen, plural indefinite skøger)

skøgen (definite singular)
skøger (indefinite plural)
skøge (indefinite nominative singular)
skøgen (definite nominative singular)
skøger (indefinite nominative plural)
skøgerne (definite nominative plural)
skøges (genitive indefinite singular)
skøgens (definite genitive singular)
skøgers (genitive indefinite plural)
skøgernes (definite genitive plural)

From Middle Low German schȫke, from Proto-Germanic *skōkijō, cognate with Dutch scheuk (Swedish sköka and Old Norse skœkja are also borrowed from Low German). Perhaps related to the verb *skakaną (“to shake”).


tossekasse

tossekasse (indefinite nominative singular)
tossekassen (definite nominative singular)
tossekasser (indefinite nominative plural)
tossekasserne (definite nominative plural)
tossekasses (genitive indefinite singular)
tossekassens (definite genitive singular)
tossekassers (genitive indefinite plural)
tossekassernes (definite genitive plural)


storsindet

storsindet (neuter storsindet, plural and definite singular attributive storsindede)

storsindet (neuter)
storsindede (attributive definite singular)
storsindede (attributive plural)

storsind (“magnanimity”) + -et (“having”)


boghandel

boghandel (indefinite nominative singular)
boghandlen (definite nominative singular)
boghandler (indefinite nominative plural)
boghandlerne (definite nominative plural)
boghandels (genitive indefinite singular)
boghandlens (definite genitive singular)
boghandlers (genitive indefinite plural)
boghandlernes (definite genitive plural)


udland

udland (indefinite nominative singular)
udlandet (definite nominative singular)
udlands (genitive indefinite singular)
udlandets (definite genitive singular)

From Old Norse útland (“distant part of a country”), cf. also Norwegian Bokmål utland and Swedish utland.
The modern meaning, which is common to all the Scandinavian languages, is influenced by German Ausland (“foreign countries”), itself a back-formation from Ausländer (“foreigner”).

inh

et hus i udlandet

udlandsrejse

drage ud i det store udland

(chiefly definite) abroad, foreign countries; everywhere that is not this country, taken as a whole


højdepunkt

højdepunkt (indefinite nominative singular)
højdepunktet (definite nominative singular)
højdepunkter (indefinite nominative plural)
højdepunkterne (definite nominative plural)
højdepunkts (genitive indefinite singular)
højdepunktets (definite genitive singular)
højdepunkters (genitive indefinite plural)
højdepunkternes (definite genitive plural)

[ˈhʌjˀd̥əˌpʰɔŋˀd̥]

From højde (“height”) + punkt (“point”), a calque of German Höhepunkt.

Dette er helt klart højdepunktet af hendes karriere.

This is definitely the climax of her career.


kursus

kursus (indefinite nominative singular)
kurset (definite nominative singular)
kurser (indefinite nominative plural)
kurserne (definite nominative plural)
kursuss (genitive indefinite singular)
kursets (definite genitive singular)
kursers (genitive indefinite plural)
kursernes (definite genitive plural)

et tomåneders kursus i syning


arisk

arisk (positive)
ariske (plural positive)
ariske (positive)


racistisk

head

racistisk (neuter racistisk, plural and definite singular attributive racistiske)

racistisk (neuter)
racistiske (attributive definite singular)
racistiske (attributive plural)


heraldik

heraldik c (singular definite heraldikken, not used in plural form)

heraldikken (definite singular)
heraldik (indefinite nominative singular)
heraldikken (definite nominative singular)
heraldiks (genitive indefinite singular)
heraldikkens (definite genitive singular)


remonce

remonce c (singular definite remoncen, not used in plural form)

Unknown. Possibly cognate to French remonter, possibly introduced by Swiss bakers in the 19th century, from Italian rimanenza (“leftovers”), converted into pseudo-French, to refer to reused parts from older baked goods.


kviksølvs

indefinite genitive singular of kviksølv


egoistisk

egoistisk (positive)
egoistiske (plural positive)
egoistiske (positive)


norddansker

Danmark blev døbt om til Syd-Danmark og Grønland til Nord-Danmark, og folk tilsvarende til syddanskere og norddanskere, - alt i bedste mening og for at understrege samhørigheden, men dog ganske fjernt fra den grønlandske virkelighed.

1968, Mads Lidegaard, Det gælder Grønland:

Denmark was renamed South Denmark and Greenland North Denmark, and people, correspondingly, South Danes and North Danes, - all of it in the best of intentions and to emphasize together-belonging, but nevertheless quite far from the Greenlandic reality.

(uncommon) Greenlander, with the implication that Greenlanders are also Danes

De var de første grønlændere, der fik universitetsuddannelse. Nogle af dem har overlevet og holdt fast på sig selv. Andre - som inspektøren - er, med deres spinkle, men abnormt opblæste selvfølelse, blevet ægte, intellektuelle norddanskere.

1992, Peter Høeg, Frøken Smillas fornnemelse for sne:

They were the first Greenlanders to have university educations. Some of them have survived and held onto themselves. Others - such as the inspector - have, with their fragile, but abnormally inflated self-worth, become genuine, intellectual North Danes.


Rhinen

From Old Norse Rín, from Proto-Germanic *Rīnaz, cognate with German Rhein.


kampanile

kampanile c (singular definite kampanilen, plural indefinite kampaniler)

kampanilen (definite singular)
kampaniler (indefinite plural)
kampanile (indefinite nominative singular)
kampanilen (definite nominative singular)
kampaniler (indefinite nominative plural)
kampanilerne (definite nominative plural)
kampaniles (genitive indefinite singular)
kampanilens (definite genitive singular)
kampanilers (genitive indefinite plural)
kampanilernes (definite genitive plural)


mandeluder

mandeluder (indefinite nominative singular)
mandeluderen (definite nominative singular)
mandeludere (indefinite nominative plural)
mandeluderne (definite nominative plural)
mandeluders (genitive indefinite singular)
mandeluderens (definite genitive singular)
mandeluderes (genitive indefinite plural)
mandeludernes (definite genitive plural)


glædespige

glædespige (indefinite nominative singular)
glædespigen (definite nominative singular)
glædespiger (indefinite nominative plural)
glædespigerne (definite nominative plural)
glædespiges (genitive indefinite singular)
glædespigens (definite genitive singular)
glædespigers (genitive indefinite plural)
glædespigernes (definite genitive plural)

glæde (“joy, happiness”) + -s- + pige (“girl”)


finde sig i

Kan du se det lort, jeg må finde mig i?

Do you see the crap I have to put up with?


kalligrafi

head

kalligrafi c (singular definite kalligrafien, plural indefinite kalligrafier)

kalligrafien (definite singular)
kalligrafier (indefinite plural)

From Ancient Greek καλλιγραφία (kalligraphía), from κάλλος (kállos) ( + -grafi).


rettelse

head

rettelse c (singular definite rettelsen, plural indefinite rettelser)

rettelsen (definite singular)
rettelser (indefinite plural)
rettelse (indefinite nominative singular)
rettelsen (definite nominative singular)
rettelser (indefinite nominative plural)
rettelserne (definite nominative plural)
rettelses (genitive indefinite singular)
rettelsens (definite genitive singular)
rettelsers (genitive indefinite plural)
rettelsernes (definite genitive plural)

From rette (“to correct”) + -else, compare Norwegian rettelse, Swedish rättelse.


gadekøkken

gadekøkken n (singular definite gadekøkkenet or gadekøknet, plural indefinite gadekøkkener or gadekøkner)

gadekøkkenet (definite singular)
gadekøknet (definite singular)
gadekøkkener (indefinite plural)
gadekøkner (indefinite plural)
gadekøkken (indefinite nominative singular)
gadekøkkenet (definite nominative singular)
gadekøknet (definite nominative singular)
gadekøkkener (indefinite nominative plural)
gadekøkner (indefinite nominative plural)
gadekøkkenerne (definite nominative plural)
gadekøknerne (definite nominative plural)
gadekøkkens (genitive indefinite singular)
gadekøkkenets (definite genitive singular)
gadekøknets (definite genitive singular)
gadekøkkeners (genitive indefinite plural)
gadekøkners (genitive indefinite plural)
gadekøkkenernes (definite genitive plural)
gadekøknernes (definite genitive plural)

[ˈɡ̊æː.ðə.ˌkʰø.ɡ̊ən]

[ˈɡ̊æː.ð̩.ˌkʰø.ɡ̊n̩]

gade + køkken. Compare Norwegian Bokmål gatekjøkken and Swedish gatukök


minde om

Mind mig om at ændre min lås.

Hele denne affære minder mig om dengang jeg ...

This entire affair reminds me of back when I ...

Den minder lidt om en guitar, men længere og smallere.

It somewhat resembles a guitar, but longer and more slender.


arketype

arketype c (singular definite arketypen, plural indefinite arketyper)

arketypen (definite singular)
arketyper (indefinite plural)
arketype (indefinite nominative singular)
arketypen (definite nominative singular)
arketyper (indefinite nominative plural)
arketyperne (definite nominative plural)
arketypes (genitive indefinite singular)
arketypens (definite genitive singular)
arketypers (genitive indefinite plural)
arketypernes (definite genitive plural)


frosch

frosch c (singular definite froschen, plural indefinite froscher)

froschen (definite singular)
froscher (indefinite plural)


kvan

kvan c (singular definite kvanen or kvannen, plural indefinite kvaner or kvanner)

kvanen (definite singular)
kvannen (definite singular)
kvaner (indefinite plural)
kvanner (indefinite plural)
kvan (indefinite nominative singular)
kvanen (definite nominative singular)
kvannen (definite nominative singular)
kvaner (indefinite nominative plural)
kvanner (indefinite nominative plural)
kvanerne (definite nominative plural)
kvannerne (definite nominative plural)
kvans (genitive indefinite singular)
kvanens (definite genitive singular)
kvannens (definite genitive singular)
kvaners (genitive indefinite plural)
kvanners (genitive indefinite plural)
kvanernes (definite genitive plural)
kvannernes (definite genitive plural)

From dialectal Norwegian kvan, from Old Norse hvǫnn. Compare Icelandic hvönn, Faroese hvonn, Norwegian Bokmål and Norwegian Nynorsk kvann, and Swedish kvanne.

garden angelica, wild celery, Norwegian angelica; Angelica archangelica


henimod

Vi skal arbejde henimod en fælles målsætning.

We must work towards a common objective.


udenlands

From Old Norse útanlands, a compound of útan (“without, beyond”) + land (“land”). Compare Norwegian Bokmål utenlands and Swedish utomlands.


fagidiot

fag (“subject”) + idiot. Compare German Fachidiot

Hvilken fagidiot han er blevet.

Jeg blev fagidiot af nødvendighed, og fordi bedstefar kun talte fysik.

2016, Ib Henrik Cavling, Pussy-cat, Lindhardt og Ringhof:

I became a fachidiot out of necessity, and because grandpa only spoke in physics.

fachidiot; someone with encompassing knowledge of a subject, but lacking knowledge outside of their subject, often looking at problems through the lens of their speciality


hensigt

head

hensigt c (singular definite hensigten, plural indefinite hensigter)

hensigten (definite singular)
hensigter (indefinite plural)
hensigt (indefinite nominative singular)
hensigten (definite nominative singular)
hensigter (indefinite nominative plural)
hensigterne (definite nominative plural)
hensigts (genitive indefinite singular)
hensigtens (definite genitive singular)
hensigters (genitive indefinite plural)
hensigternes (definite genitive plural)

hen + sigt, see hense. Compare German Hinsicht.

Deres hensigter er tydelige.

Den slags ting må du ikke sige, jeg havde ikke til hensigt at slå nogen ihjel.

2014, Dror Mishani, Mistanke om vold, Gyldendal A/S, →ISBN:

You mustn't say things like that, I had no intention to kill anyone.


ildfast

ildfast (neuter ildfast, plural and definite singular attributive ildfaste, not comparable)

ildfast (neuter)
ildfaste (attributive definite singular)
ildfaste (attributive plural)


ubestridelig

ubestridelig (neuter ubestrideligt, plural and definite singular attributive ubestridelige)

ubestrideligt (neuter)
ubestridelige (attributive definite singular)
ubestridelige (attributive plural)

u- + bestride (“to dispute, to contest”) + -lig. Compare Swedish obestridlig, German unbestreitbar.

af

indisputable, undeniable, incontestable, incontrovertible


uigendrivelig

head

uigendrivelig (neuter uigendriveligt, plural and definite singular attributive uigendrivelige)

uigendriveligt (neuter)
uigendrivelige (attributive definite singular)
uigendrivelige (attributive plural)
uigendrivelig (positive)
uigendriveligt (positive)
uigendrivelige (plural positive)
uigendrivelige (positive)

irrefutable (which cannot be refuted - proof, argument)


udvise

udvise (imperative udvis, infinitive at udvise, present tense udviser, past tense udviste, perfect tense har udvist)

udvis (imperative)
at udvise (infinitive)
udviser (present)
udviste (past)
har udvist (perfect)

ud (“out”) + vise (“show”) (compare bortvise)


udrejsecenter

udrejsecenter (indefinite nominative singular)
udrejsecentret (definite nominative singular)
udrejsecentre (indefinite nominative plural)
udrejsecentrene (definite nominative plural)
udrejsecenters (genitive indefinite singular)
udrejsecentrets (definite genitive singular)
udrejsecentres (genitive indefinite plural)
udrejsecentrenes (definite genitive plural)

udrejse (“leaving, departure”) + center (“center”)

af

a facility for housing rejected asylum seekers and deported individuals who have not left voluntarily


fortjenstgivende

fortjeneste (“profit”) + givende (“giving, rewarding”). Compare Swedish vinstgivande, Dutch winstgevend.

2010, KOM(2010)80: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina, European Commission link to EUR-Lex
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen på en specifik varetype svarede til eller lå over produktionsomkostningerne.

Domestic sales transactions were considered profitable where the unit price of a specific product type was equal to or above the cost of production.


fortjeneste

head

fortjeneste c (singular definite fortjenesten, plural indefinite fortjenester)

fortjenesten (definite singular)
fortjenester (indefinite plural)
fortjeneste (indefinite nominative singular)
fortjenesten (definite nominative singular)
fortjenester (indefinite nominative plural)
fortjenesterne (definite nominative plural)
fortjenestes (genitive indefinite singular)
fortjenestens (definite genitive singular)
fortjenesters (genitive indefinite plural)
fortjenesternes (definite genitive plural)

Virksomheden har opnået en fortjeneste på 1 million kroner i år.

The company has achieved a profit of 1 million kroner this year.


fladfisk

fladfisk c (singular definite fladfisken, plural indefinite fladfisk)

fladfisken (definite singular)
fladfisk (indefinite plural)
fladfisk (indefinite nominative singular)
fladfisken (definite nominative singular)
fladfisk (indefinite nominative plural)
fladfiskene (definite nominative plural)
fladfisks (genitive indefinite singular)
fladfiskens (definite genitive singular)
fladfisks (genitive indefinite plural)
fladfiskenes (definite genitive plural)


søtunge

søtunge c (singular definite søtungen, plural indefinite søtunger)

søtungen (definite singular)
søtunger (indefinite plural)
søtunge (indefinite nominative singular)
søtungen (definite nominative singular)
søtunger (indefinite nominative plural)
søtungerne (definite nominative plural)
søtunges (genitive indefinite singular)
søtungens (definite genitive singular)
søtungers (genitive indefinite plural)
søtungernes (definite genitive plural)

sø (“lake, sea”) + tunge (“tongue”). Compare Swedish sjötunga, German Seezunge, Dutch zeetong.

(zoology) sole (maritime flatfish species)


muskelbundt

muskelbundt (indefinite nominative singular)
muskelbundtet (definite nominative singular)
muskelbundter (indefinite nominative plural)
muskelbundterne (definite nominative plural)
muskelbundts (genitive indefinite singular)
muskelbundtets (definite genitive singular)
muskelbundters (genitive indefinite plural)
muskelbundternes (definite genitive plural)


spæne

spæner (present)
spænede (past)
har (perfect present)
er spænet (perfect present)
havde (past perfect)
var spænet (past perfect)
spænende (participle present)
spænet (participle past)
spæn (imperative present)
spæne (infinitive present)
have (auxiliary present)
være (auxiliary present)
spænen (gerund present)

A doublet of the verb spænde (“to tighten”).


sminkedukke

sminkedukke (indefinite nominative singular)
sminkedukken (definite nominative singular)
sminkedukker (indefinite nominative plural)
sminkedukkerne (definite nominative plural)
sminkedukkes (genitive indefinite singular)
sminkedukkens (definite genitive singular)
sminkedukkers (genitive indefinite plural)
sminkedukkernes (definite genitive plural)

(derogatory) a woman who is deemed to wear too much makeup


partnerskab

[ˈpɑːdnʌˌsɡæˀb]


overveje

overveje (imperative overvej, infinitive at overveje, present tense overvejer, past tense overvejede, perfect tense har overvejet)

overvej (imperative)
at overveje (infinitive)
overvejer (present)
overvejede (past)
har overvejet (perfect)

[ˈɒwɐˌʋɑjˀə]

Equivalent to over + veje. From Middle Low German overwegen. Compare Swedish överväga, Dutch overwegen, and, with a different prefix, German erwägen.

Regeringen overvejer at sænke indkomstskatten.

The government is considering cutting the income tax.

(transitive) to consider, think about, contemplate


manddrab

manddrab n (singular definite manddrabet, plural indefinite manddrab)

manddrabet (definite singular)
manddrab (indefinite plural)
manddrab (indefinite nominative singular)
manddrabet (definite nominative singular)
manddrab (indefinite nominative plural)
manddrabene (definite nominative plural)
manddrabs (genitive indefinite singular)
manddrabets (definite genitive singular)
manddrabs (genitive indefinite plural)
manddrabenes (definite genitive plural)


rådspørge

rådspørge (imperative rådspørg, infinitive at rådspørge, present tense rådspørger, past tense rådspurgte, perfect tense har rådspurgt)

rådspørg (imperative)
at rådspørge (infinitive)
rådspørger (present)
rådspurgte (past)
har rådspurgt (perfect)

From råd (“advice”) + spørge (“to ask”). Compare Swedish rådfråga and Norwegian Bokmål rådspørre.

Det anbefales at rådspørge en læge, hvis smerterne forværres.

It is recommended to consult a doctor if the pains worsen.

(transitive) to ask (somebody) for advice, to consult.


modvilje

modvilje c (singular definite modviljen, not used in plural form)

modviljen (definite singular)
modvilje (indefinite nominative singular)
modviljen (definite nominative singular)
modviljes (genitive indefinite singular)
modviljens (definite genitive singular)


non bis in idem

1912, Dansk kriminalistforening, Copenhagen, Forhandlingerne paa Dansk kriminalistforenings ... aarsmøode
Men nogen Bestemmelse, der forbyder Principet »non bis in idem«, gaves altsaa ikke.

(please add an English translation of this quotation)

... selve Retsforfølgelsen anvendes som et Middel til at undgaae Retsforfølgelse, derved nemlig at der af og til reises Tiltale mod Forbryderen af den, som i Virkeligheden spiller under Dække med ham, og hvem det da ved en begribeligvis kraftesløs og uloyal Saggivelse kan lykkes at hidføre en Frifindelse, som formedelst den engelske Rets strenge Hævdelse af Sætningen "non bis in idem“, i Reglen sikkrer Vedkommende en ufortjent Strafløshed

1862, Carthon Christopher Valdemar NYHOLM, Bidrag til Læven om den offentlige Anklagemyndigheds Væsen og Ordning, page 34:

... the legal prosecution itself it used as a means to avoid prosecution, namely, by the method that sometimes charges are brought against the criminal by the one who is, in fact, working together with him, and who then, through an, of course, impotent and illoyal prosecution, succeeds in getting an acquittal, which, because of the English court's strict application of the principle "non bis in idem", usually secures the person in question an undeserved impunity


blodtryk

blodtryk n (singular definite blodtrykket, plural indefinite blodtryk)

blodtrykket (definite singular)
blodtryk (indefinite plural)
blodtryk (indefinite nominative singular)
blodtrykket (definite nominative singular)
blodtryk (indefinite nominative plural)
blodtrykkene (definite nominative plural)
blodtryks (genitive indefinite singular)
blodtrykkets (definite genitive singular)
blodtryks (genitive indefinite plural)
blodtrykkenes (definite genitive plural)

/ˈbloðtˢʁø̞ɡ/

blod (“blood”) + tryk (“pressure”). Compare Norwegian Bokmål blodtrykk, Swedish blodtryck, German Blutdruck, Dutch bloeddruk.


indstilling

indstilling c (singular definite indstillingen, plural indefinite indstillinger)

indstillingen (definite singular)
indstillinger (indefinite plural)
indstilling (indefinite nominative singular)
indstillingen (definite nominative singular)
indstillinger (indefinite nominative plural)
indstillingerne (definite nominative plural)
indstillings (genitive indefinite singular)
indstillingens (definite genitive singular)
indstillingers (genitive indefinite plural)
indstillingernes (definite genitive plural)

indstille + ing.
Compare Norwegian Bokmål innstilling, Swedish inställning, German Einstellung, Dutch instelling.
Meaning 1 is borrowed from German Einstellung.

attitude to something (a matter)
en forkert/dårlig/god indstilling
a wrong/bad/good attitude
en rigtig indstilling
the right attitude

Corresponds with indstille sig på: prepare oneself for; indstille ham på: prepare him for; (være) indstillet på: to be prepared for, to be willing to

attitude, views, turn of mind (general approach to or opinion about a particular matter)

training of a telescope (a gun)
indstilling af en kikkert (et kamera)

Klik her for at kontrollere og justere indstillingerne. Click here to check and adjust the settings. indstilling af skruen adjustment of the screw indstilling af en kikkert (et gevær)

(technology) setting, tuning (level or placement that a mechanical or electronic control is adjusted to)

discontinuation, suspension (of something) (verbal noun of indstille)

Forvaltningens indstilling (til byrådet) er, at ansøgningen godkendes.
The proposal of the administration (to the city council) is that the application be approved.
Bestyrelsen fulgte udvalgets indstilling.
The board followed the recommendation of the committee.
Ansættelsesudvalget havde lavet tre indstillinger til posten.
The appointments committee had made three nominations for the post.
indstilling til godkendelse
proposal for approval
indstilling til eksamen
entry for examination

recommendation, proposal, advice (suggestion of a preparatory body to a decisive body for a final decision; verbal noun of indstille)


dømmekraft

dømmekraft (indefinite nominative singular)
dømmekraften (definite nominative singular)
dømmekrafts (genitive indefinite singular)
dømmekraftens (definite genitive singular)

dømme (“judge, deem”) + kraft (“ability, force, power”)

af

Sideløbende bliver koordinationen af ens bevægelser dårligere, dømmekraften nedsættes, og graderne af beruselse kan gå over i svækket bevidsthed og hukommelsestab.

2011, Birgit Signora Toft, Pausens kraft: Sådan tanker du op, Gyldendal A/S, →ISBN:

In parallel, the coordination of one's movement worsens, judgment is reduced, and the degrees of inebriation may pass over into weakened consciousness and memory loss.

Jeg har allerede inddraget dømmekraften som en lederdyd ...

2014, Ole Fogh Kirkeby, Det nye lederskab, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

I have already included judgment as a leader's virtue ...

judgment, wisdom; the ability to recognize good and bad decisions


koaksialkabel

koaksialkabel (indefinite nominative singular)
koaksialkablet (definite nominative singular)
koaksialkabler (indefinite nominative plural)
koaksialkablerne (definite nominative plural)
koaksialkabels (genitive indefinite singular)
koaksialkablets (definite genitive singular)
koaksialkablers (genitive indefinite plural)
koaksialkablernes (definite genitive plural)


overflade

head

overflade c (singular definite overfladen, plural indefinite overflader)

overfladen (definite singular)
overflader (indefinite plural)
overflade (indefinite nominative singular)
overfladen (definite nominative singular)
overflader (indefinite nominative plural)
overfladerne (definite nominative plural)
overflades (genitive indefinite singular)
overfladens (definite genitive singular)
overfladers (genitive indefinite plural)
overfladernes (definite genitive plural)

From over + flade (“plane, expanse”). Based on German Oberfläche, itself a calque of Latin superficies.


bonus-

From bonus (“bonus, added benefit”). Introduced in the 1990s to replace the older prefixes sted-, pap-, plastic-, which have a negative sound to them.

(euphemistic) step- (a prefix indicating the individual being referred to is related through the marriage of a parent)


bonusfar

bonusfar (indefinite nominative singular)
bonusfaren (definite nominative singular)
bonusfædre (indefinite nominative plural)
bonusfædrene (definite nominative plural)
bonusfars (genitive indefinite singular)
bonusfarens (definite genitive singular)
bonusfædres (genitive indefinite plural)
bonusfædrenes (definite genitive plural)


bonusforælder

bonusforælder (indefinite nominative singular)
bonusforælderen (definite nominative singular)
bonusforældre (indefinite nominative plural)
bonusforældrene (definite nominative plural)
bonusforælders (genitive indefinite singular)
bonusforælderens (definite genitive singular)
bonusforældres (genitive indefinite plural)
bonusforældrenes (definite genitive plural)


beklagelse

beklagelse c (singular definite beklagelsen, plural indefinite beklagelser)

beklagelsen (definite singular)
beklagelser (indefinite plural)
beklagelse (indefinite nominative singular)
beklagelsen (definite nominative singular)
beklagelser (indefinite nominative plural)
beklagelserne (definite nominative plural)
beklagelses (genitive indefinite singular)
beklagelsens (definite genitive singular)
beklagelsers (genitive indefinite plural)
beklagelsernes (definite genitive plural)

From beklage (“to regret, apologize for”) + -else.

af

Med stor beklagelse må jeg meddele, at vi er løbet tør for frikadeller.

With great regret I have to report that we have run out of meatballs.


frugtbarhed

head

frugtbarhed c (singular definite frugtbarheden, not used in plural form)

frugtbarheden (definite singular)
frugtbarhed (indefinite nominative singular)
frugtbarheden (definite nominative singular)
frugtbarheds (genitive indefinite singular)
frugtbarhedens (definite genitive singular)

From frugtbar (“fertile, fecund, fruitful”) + -hed. Compare Swedish fruktbarhet, German Fruchtbarkeit, Dutch vruchtbaarheid.


anisotropisk

head

anisotropisk (neuter anisotropisk, plural and definite singular attributive anisotropiske, not comparable)

anisotropisk (neuter)
anisotropiske (attributive definite singular)
anisotropiske (attributive plural)


isotropisk

isotropisk (neuter isotropisk, plural and definite singular attributive isotropiske, not comparable)

isotropisk (neuter)
isotropiske (attributive definite singular)
isotropiske (attributive plural)


jernbanetunnel

jernbanetunnel c (singular definite jernbanetunnelen, plural indefinite jernbanetunneler)

jernbanetunnelen (definite singular)
jernbanetunneler (indefinite plural)
jernbanetunnel (indefinite nominative singular)
jernbanetunnelen (definite nominative singular)
jernbanetunneler (indefinite nominative plural)
jernbanetunnelerne (definite nominative plural)
jernbanetunnels (genitive indefinite singular)
jernbanetunnelens (definite genitive singular)
jernbanetunnelers (genitive indefinite plural)
jernbanetunnelernes (definite genitive plural)


organisator

organisator c (singular definite organisatoren, plural indefinite organisatorer)

organisatoren (definite singular)
organisatorer (indefinite plural)
organisator (indefinite nominative singular)
organisatoren (definite nominative singular)
organisatorer (indefinite nominative plural)
organisatorerne (definite nominative plural)
organisators (genitive indefinite singular)
organisatorens (definite genitive singular)
organisatorers (genitive indefinite plural)
organisatorernes (definite genitive plural)

[ˌɒːɡaniˈsæːtɐ]


negativitet

negativitet c (singular definite negativiteten, plural indefinite negativiteter)

negativiteten (definite singular)
negativiteter (indefinite plural)
negativitet (indefinite nominative singular)
negativiteten (definite nominative singular)
negativiteter (indefinite nominative plural)
negativiteterne (definite nominative plural)
negativitets (genitive indefinite singular)
negativitetens (definite genitive singular)
negativiteters (genitive indefinite plural)
negativiteternes (definite genitive plural)


hæmatologi

hæmatologi c (singular definite hæmatologien, not used in plural form)

hæmatologien (definite singular)
hæmatologi (indefinite nominative singular)
hæmatologien (definite nominative singular)
hæmatologis (genitive indefinite singular)
hæmatologiens (definite genitive singular)


igle

igle c (singular definite iglen, plural indefinite igler)

iglen (definite singular)
igler (indefinite plural)
igle (indefinite nominative singular)
iglen (definite nominative singular)
igler (indefinite nominative plural)
iglerne (definite nominative plural)
igles (genitive indefinite singular)
iglens (definite genitive singular)
iglers (genitive indefinite plural)
iglernes (definite genitive plural)

From Old Norse ígull (“sea urchin”), from Proto-Germanic *igilaz (“hedgehog”), cognate with Swedish igle (“leech”), German Igel (“hedgehog”), Dutch egel (“hedgehog”). The sense is influenced by Middle Low German egel, ile (“leech”), which derives a related noun, *egalaz, which is also the source of German Egel, Blutegel (“leech”), Dutch echel (“leech”).

(zoology) leech (a blood-sucking animal of the subclass Hirudinea)


jader

“Det kan for resten godt være, at du aldrig har set navlen, nu hvor jeg tænker over det, men hun har ret store Ja, kæmpe store jader, hvis du forstår, hvad jeg mener. ” Han begyndte at grine, for ligesom at lette lidt på stemningen, men det ...

2008, Kajsa Ingemarsson, Små gule citroner, Art People, →ISBN:

„Har hun ikke bare nogle helt vildt store jader?" En lyshåret fyr lænede sig ind over bordet. „Sikke et åndssvagt spørgsmål, mand. - Der er sgu da ikke noget ved Meggie, der ikke er stort," brød en anden ind. Latter. Jeg genkendte Patricks, og ...

year unknown, Din næstes hus, Gyldendal A/S, page 323

Hun har hverken rød læbestift på eller store jader der skubber pirrende til uniformen, men hun smiler pænt og virker oprigtig interesseret i min helbredelse. Da hun ser jeg er vågen, tilkalder hun en læge. Han smiler forstående og jovialt.

2016, Daniel Henriksen, In absentia, Valeta, →ISBN:

Når jeg drømmer om kvinder, har de altid nogle store jader, sagde Bjarne og bundede sin Elephant. – Hvor plat, sagde Svend, mens hanknappede nye forfriskninger op. – Det er sgu for barnligt ... nærmest infantilt. Næh, en mand med virkelig ...

2010, Peder Bundgaard, Tåge over Langebro, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:


programmerbar

programmerbar (positive)
programmerbart (positive)
programmerbare (plural positive)
programmerbare (positive)


hæs

hæs (neuter hæst, plural and definite singular attributive hæse, comparative hæsere, superlative (predicative) hæsest, superlative (attributive) hæseste)

hæst (neuter)
hæse (attributive definite singular)
hæse (attributive plural)
hæsere (comparative)
hæsest (predicative superlative)
hæseste (attributive superlative)


madæble

madæble (indefinite nominative singular)
madæblet (definite nominative singular)
madæbler (indefinite nominative plural)
madæblerne (definite nominative plural)
madæbles (genitive indefinite singular)
madæblets (definite genitive singular)
madæblers (genitive indefinite plural)
madæblernes (definite genitive plural)

a cooking apple; an apple mainly used as an ingredient rather than eaten raw


spiseæble

spiseæble (indefinite nominative singular)
spiseæblet (definite nominative singular)
spiseæbler (indefinite nominative plural)
spiseæblerne (definite nominative plural)
spiseæbles (genitive indefinite singular)
spiseæblets (definite genitive singular)
spiseæblers (genitive indefinite plural)
spiseæblernes (definite genitive plural)


dendrokronologi

dendrokronologi c (singular definite dendrokronologien, not used in plural form)

dendrokronologien (definite singular)
dendrokronologi (indefinite nominative singular)
dendrokronologien (definite nominative singular)
dendrokronologis (genitive indefinite singular)
dendrokronologiens (definite genitive singular)


faglitteratur

faglitteratur c (singular definite faglitteraturen, not used in plural form)

faglitteraturen (definite singular)
faglitteratur (indefinite nominative singular)
faglitteraturen (definite nominative singular)
faglitteraturene (definite nominative plural)
faglitteraturs (genitive indefinite singular)
faglitteraturens (definite genitive singular)
-s (genitive indefinite plural)
faglitteraturenes (definite genitive plural)

[ˈfɑwlid̥əʁɑˌtˢuɐ̯ˀ]

From fag (“craft”) + litteratur (“literature”), calque of German Fachliteratur.

com

nonfiction (technical or specialist writing)


blodmangel

head

blodmangel (singular definite blodmanglen, not used in plural form)

[ˈploðˌmɑŋˀl̩]


varlig

varlig (positive)
varligere (comparative)
varligest (superlative)
varligt (positive)
varlige (plural positive)
varligere (comparative plural)
varligest (plural superlative)
varlige (positive)
varligeste (superlative)

From Old Danish warlic, from Old Norse varligr.


medbringe

medbringe (present tense medbringer, past tense medbragte, past participle medbragt)

medbringer (present)
medbragte (past)
medbragt (participle past)


godmodig

godmodig (positive)
godmodigt (positive)
godmodige (plural positive)
godmodige (positive)


landsforræder

landsforræder (indefinite nominative singular)
landsforræderen (definite nominative singular)
landsforrædere (indefinite nominative plural)
landsforræderne (definite nominative plural)
landsforræders (genitive indefinite singular)
landsforræderens (definite genitive singular)
landsforræderes (genitive indefinite plural)
landsforrædernes (definite genitive plural)


rotationskurve

rotationskurve (indefinite nominative singular)
rotationskurven (definite nominative singular)
rotationskurver (indefinite nominative plural)
rotationskurverne (definite nominative plural)
rotationskurves (genitive indefinite singular)
rotationskurvens (definite genitive singular)
rotationskurvers (genitive indefinite plural)
rotationskurvernes (definite genitive plural)

For nære spiralgalakser kan man bestemme rotationskurven, V(R),^([sic]) ved at anvende radioteleskoper med god vinkelopløsning og observere 21 cm linien.

1981, Johannes Andersen, Leif Hansen, Birgitta Nordström, Galakser og kosmologi:

For near spiral galaxies, one can determine the rotation curve, V(R),^([sic]) by using radio telescopes with a good angular resolution and observe the 21 cm line.

Et nyt problem dukkede op midt i halvfjerdserne, da man begyndte at måle rotationskurver i spiralgalakser: Problemet med det mørke stof i Universet.

A new problem appeared in the mid-70's, when rotation curves of spiral galaxies began to be made: The problem of the dark matter in the universe.

Dette forventer man ellers, på basis af bl.a. rotationskurver for andre spiralgalakser, er et generelt træk for spiralgalakser ...

This, however, is expected to be a general trait of spiral galaxies, on the basis of, among other things, rotation curves of other spiral galaxies ...


laurbærkrans

laurbærkrans c (singular definite laurbærkransen, plural indefinite laurbærkranse)

laurbærkransen (definite singular)
laurbærkranse (indefinite plural)
laurbærkrans (indefinite nominative singular)
laurbærkransen (definite nominative singular)
laurbærkranse (indefinite nominative plural)
laurbærkransene (definite nominative plural)
laurbærkranss (genitive indefinite singular)
laurbærkransens (definite genitive singular)
laurbærkranses (genitive indefinite plural)
laurbærkransenes (definite genitive plural)

[ˈlɑʊ̯ɐb̥æɐ̯ˌkʰʁɑˀns]

laurbær (“laurel”) + krans (“wreath”). Compare German Lorbeerkranz, Swedish lagerkrans, Dutch lauwerkrans.


posthus

posthus (indefinite nominative singular)
posthuset (definite nominative singular)
posthus (indefinite nominative plural)
posthusene (definite nominative plural)
posthuss (genitive indefinite singular)
posthusets (definite genitive singular)
posthuss (genitive indefinite plural)
posthusenes (definite genitive plural)


skovl

skovl c (singular definite skovlen, plural indefinite skovle)

skovlen (definite singular)
skovle (indefinite plural)

From Old Danish skul, from Proto-Germanic *skuflō, *skūblō, cognate with Swedish skovel, English shovel, German Schaufel. The Danish word is probably partially a loan from Middle Low German schuffele.


moræne

moræne c (singular definite morænen, plural indefinite moræner)

morænen (definite singular)
moræner (indefinite plural)
moræne (indefinite nominative singular)
morænen (definite nominative singular)
moræner (indefinite nominative plural)
morænerne (definite nominative plural)
morænes (genitive indefinite singular)
morænens (definite genitive singular)
moræners (genitive indefinite plural)
morænernes (definite genitive plural)


erkendelsesteori

erkendelsesteori c (singular definite erkendelsesteorien, plural indefinite erkendelsesteorier)

erkendelsesteorien (definite singular)
erkendelsesteorier (indefinite plural)
erkendelsesteori (indefinite nominative singular)
erkendelsesteorien (definite nominative singular)
erkendelsesteorier (indefinite nominative plural)
erkendelsesteorierne (definite nominative plural)
erkendelsesteoris (genitive indefinite singular)
erkendelsesteoriens (definite genitive singular)
erkendelsesteoriers (genitive indefinite plural)
erkendelsesteoriernes (definite genitive plural)

erkendelse (“cognition”) + -s- + teori (“theory”)


subarktisk

subarktisk (positive)
subarktiske (plural positive)
subarktiske (positive)


befordre

From older German befordern, befodern, compare with modern German befördern and Swedish befordra.


undskylde

undskylder (present)
undskyldte (past)
har undskyldt (perfect present)
havde undskyldt (past perfect)
undskyldes (passive present)
undskyldtes (passive past)
undskyldende (participle present)
undskyldt (participle past)
undskyld (imperative present)
undskylde (infinitive present)
have (auxiliary present)
undskylden (gerund present)

(intransitive, chiefly in imperative) to excuse/forgive something

Ud kom præsident Chirac, der meget undskyldte sin ubetænksomhed ...

2017, Per Stig Møller, Udenrigsminister: I krig og fred, Gyldendal A/S, →ISBN:

Out came president Chirac, who profusely apologized for his inconsideration ...

(transitive, intransitive) apologize (for)


uenig

uenig (positive)
uenigt (positive)
uenige (plural positive)
uenige (positive)


vagtelkonge

head

vagtelkonge c (singular definite vagtelkongen, plural indefinite vagtelkonger)

vagtelkongen (definite singular)
vagtelkonger (indefinite plural)
vagtelkonge (indefinite nominative singular)
vagtelkongen (definite nominative singular)
vagtelkonger (indefinite nominative plural)
vagtelkongerne (definite nominative plural)
vagtelkonges (genitive indefinite singular)
vagtelkongens (definite genitive singular)
vagtelkongers (genitive indefinite plural)
vagtelkongernes (definite genitive plural)

[ˈvɑɡ̊d̥əlˌɡ̊ʰʌŋə]


engsnarre

engsnarre c (singular definite engsnarren, plural indefinite engsnarrer)

engsnarren (definite singular)
engsnarrer (indefinite plural)
engsnarre (indefinite nominative singular)
engsnarren (definite nominative singular)
engsnarrer (indefinite nominative plural)
engsnarrerne (definite nominative plural)
engsnarres (genitive indefinite singular)
engsnarrens (definite genitive singular)
engsnarrers (genitive indefinite plural)
engsnarrernes (definite genitive plural)

From eng (“meadow”) + German Schnarre (“rattle, noisemaker”) (see the verb schnarren (“to squawk, utter a croaky sound”).


fremgangsmåde

fremgangsmåde c (singular definite fremgangsmåden, plural indefinite fremgangsmåder)

fremgangsmåden (definite singular)
fremgangsmåder (indefinite plural)
fremgangsmåde (indefinite nominative singular)
fremgangsmåden (definite nominative singular)
fremgangsmåder (indefinite nominative plural)
fremgangsmåderne (definite nominative plural)
fremgangsmådes (genitive indefinite singular)
fremgangsmådens (definite genitive singular)
fremgangsmåders (genitive indefinite plural)
fremgangsmådernes (definite genitive plural)

fremgang + -s- + måde. Compare Norwegian Bokmål fremgangsmåte, German Vorgehensweise.

approach, procedure (way of doing something or addressing a matter)


indvilge

Vi bad dem holde op, og de indvilgede.

We ask them to stop, and they accepted [our request].

De indvilgede i at holde op.


eftervarme

efter (“after”) + varme (“heat”), compare English afterheat.

Vi varmer ovnen unødigt op før tid, vi er ikke sâ gode til at bruge eftervarmen, og vi tilbereder for lidt ad gangen i den.

2009, Susanne Engelstoft Rasmussen, Klimakogebogen, Gyldendal A/S, →ISBN, page 11:

We unnecessarily heat up the oven before time, we're not so good at using the residual heat, and we prepare too little at a time in it.

Sluk derefter ovnen, tag brødet ud, og vend det forsigtigt ud af formen […] og placer det på en rist i den varme ovn med bunden i vejret og lad det få eftervarmen ...

2014, Adam Price, James Price, Jeg glæder mig i denne tid - Jul hos brdr. Price, Lindhardt og Ringhof, →ISBN, page 113:

Then, turn off the oven, take out the bread, and carefully turn it out of the form […] and place it on a grate in the warm oven upside down and let it have the residual heat ...

Sæt anden tilbage i ovnen, så den holder sig varm ved eftervarmen.

2012, Lauras gæstebud: til hverdag og fest, Lindhardt og Ringhof, →ISBN, page 37:

Put the duck back in the oven, so it keeps warm by the residual heat.

(cooking) residual heat after a heat-generating mechanism has been turned off


udvandring

udvandring (indefinite nominative singular)
udvandringen (definite nominative singular)
udvandringer (indefinite nominative plural)
udvandringerne (definite nominative plural)
udvandrings (genitive indefinite singular)
udvandringens (definite genitive singular)
udvandringers (genitive indefinite plural)
udvandringernes (definite genitive plural)


udvandrer

udvandrer c (singular definite udvandreren, plural indefinite udvandrere)

udvandreren (definite singular)
udvandrere (indefinite plural)
udvandrer (indefinite nominative singular)
udvandreren (definite nominative singular)
udvandrere (indefinite nominative plural)
udvandrerne (definite nominative plural)
udvandrers (genitive indefinite singular)
udvandrerens (definite genitive singular)
udvandreres (genitive indefinite plural)
udvandrernes (definite genitive plural)


stå op

stå op (imperative stå op, infinitive at stå op, present tense står op, past tense stod op, perfect tense er stået op)

stå op (imperative)
at stå op (infinitive)
står op (present)
stod op (past)
er stået op (perfect)

From stå (“stand”) and op (“up”). Compare opstå.

I weekenderne plejede hun først at stå op en halv time efter hun vågnede.

In the weekends, she usually only got up half an hour after waking up.

to get up, to leave a place one has been sleeping

Solen står snart op.

(of celestial objects) to appear above the horizon

Jesus står op af graven.


stå op

stå op (imperative stå op, infinitive at stå op, present tense står op, past tense stod op, perfect tense har stået op)

stå op (imperative)
at stå op (infinitive)
står op (present)
stod op (past)
har stået op (perfect)

[ˈsd̥ɔˀ ˈʌb̥]

Also from stå (“stand”) and op (“up”), but with a different stress pattern than the former verb.

Jeg har stået op hele dagen, og nu er jeg træt i mine ben.

I've been standing all day, and now my legs are tired.


indvandring

indvandring (indefinite nominative singular)
indvandringen (definite nominative singular)
indvandringer (indefinite nominative plural)
indvandringerne (definite nominative plural)
indvandrings (genitive indefinite singular)
indvandringens (definite genitive singular)
indvandringers (genitive indefinite plural)
indvandringernes (definite genitive plural)


flygtning

flygtning c (singular definite flygtningen, plural indefinite flygtninge)

flygtningen (definite singular)
flygtninge (indefinite plural)
flygtning (indefinite nominative singular)
flygtningen (definite nominative singular)
flygtninge (indefinite nominative plural)
flygtningene (definite nominative plural)
flygtnings (genitive indefinite singular)
flygtningens (definite genitive singular)
flygtninges (genitive indefinite plural)
flygtningenes (definite genitive plural)

From flygte (“to escape”) + -ing (“person”). Calque of German Flüchtling.


indvandrer

indvandrer c (singular definite indvandreren, plural indefinite indvandrere)

indvandreren (definite singular)
indvandrere (indefinite plural)
indvandrer (indefinite nominative singular)
indvandreren (definite nominative singular)
indvandrere (indefinite nominative plural)
indvandrerne (definite nominative plural)
indvandrers (genitive indefinite singular)
indvandrerens (definite genitive singular)
indvandreres (genitive indefinite plural)
indvandrernes (definite genitive plural)


søndre

søndre (past tense søndrede, past participle søndret)

søndrede (past)
søndret (participle past)
søndrer (present)
søndrede (past)
har søndret (perfect present)
havde søndret (past perfect)
søndres (passive present)
søndredes (passive past)
søndrende (participle present)
søndret (participle past)
søndr (imperative present)
søndre (infinitive present)
have (auxiliary present)
søndren (gerund present)

From Old Norse sundra, from Proto-Germanic *sundrōną, cognate with Swedish söndra, English sunder, German sondern, Dutch zonderen. Doublet of sondre.


søndre

From Old Danish syndræ, Old West Norse syðri, from Proto-Germanic *sunþrizô, a comparative of *sunþraz.

southern (of localities in comparison with another locality)


marsk

marsk c (singular definite marsken, plural indefinite marsker)

marsken (definite singular)
marsker (indefinite plural)
marsk (indefinite nominative singular)
marsken (definite nominative singular)
marsker (indefinite nominative plural)
marskerne (definite nominative plural)
marsks (genitive indefinite singular)
marskens (definite genitive singular)
marskers (genitive indefinite plural)
marskernes (definite genitive plural)

From Old Danish mersk, borrowed from Middle Low German marsch, mersch, from Proto-West Germanic *marisk, cognate with English marsh (Norwegian marsk and German Marsch are also from Low German). A compound from *mari (“sea”) + *-isk (“-ish”).

marsh (low wet-land, from time to time flooded by the tide, especially with reference to the North Sea)


marsk

From Old Danish marsc, clipping of marskal. Compare also Swedish marsk.

(historical) marshal (highest-ranking army commander in Medieval Scandinavia)


spådom

spådom c (singular definite spådommen, plural indefinite spådomme)

spådommen (definite singular)
spådomme (indefinite plural)
spådom (indefinite nominative singular)
spådommen (definite nominative singular)
spådomme (indefinite nominative plural)
spådommene (definite nominative plural)
spådoms (genitive indefinite singular)
spådommens (definite genitive singular)
spådommes (genitive indefinite plural)
spådommenes (definite genitive plural)

[ˈsb̥ʌd̥ʌmˀ]

Equivalent to spå (“to prophesy”) + -dom (“practice”). From Old Norse spádómr.

prophecy (made by a prophet under some kind of inspiration)

prediction (a probability estimation about the future)


overmenneskelig

overmenneskelig (neuter overmenneskeligt, plural and definite singular attributive overmenneskelige)

overmenneskeligt (neuter)
overmenneskelige (attributive definite singular)
overmenneskelige (attributive plural)
overmenneskelig (positive)
overmenneskeligt (positive)
overmenneskelige (plural positive)
overmenneskelige (positive)

From over- + menneskelig. Compare Swedish övermänsklig, German übermenschlich, Dutch bovenmenselijk.


hemisfærisk

hemisfærisk (positive)
hemisfæriske (plural positive)
hemisfæriske (positive)


transkønnet

transkønnet (neuter transkønnet, plural and definite singular attributive transkønnede)

transkønnet (neuter)
transkønnede (attributive definite singular)
transkønnede (attributive plural)

/ˈtʁɑnˀskœnəð/


retssag

retssag (indefinite nominative singular)
retssagen (definite nominative singular)
retssager (indefinite nominative plural)
retssagerne (definite nominative plural)
retssags (genitive indefinite singular)
retssagens (definite genitive singular)
retssagers (genitive indefinite plural)
retssagernes (definite genitive plural)

ret (“court of law, law, justice”) + -s- + sag (“case, affair, matter”). Compare Norwegian rettssak, Swedish rättssak and German Gerichtssache.

af

(law) a court case; a case brought before a court of law


baryonisk

head

baryonisk (neuter baryonisk, plural and definite singular attributive baryoniske)

baryonisk (neuter)
baryoniske (attributive definite singular)
baryoniske (attributive plural)


bittesmå

bittesmå (neuter singular bittesmåt, definite singular and plural bittesmå)

bittesmåt (neuter singular)
bittesmå (definite plural singular)


traktatstridig

traktatstridig (neuter traktatstridigt, plural and definite singular attributive traktatstridige)

traktatstridigt (neuter)
traktatstridige (attributive definite singular)
traktatstridige (attributive plural)


naturstridig

naturstridig (neuter naturstridigt, plural and definite singular attributive naturstridige)

naturstridigt (neuter)
naturstridige (attributive definite singular)
naturstridige (attributive plural)

natur (“nature”) + -stridig (“conflicting with”)


grundlovssikret

head

grundlovssikret (neuter grundlovssikret, plural and definite singular attributive grundlovssikrede)

grundlovssikret (neuter)
grundlovssikrede (attributive definite singular)
grundlovssikrede (attributive plural)

grundlov (“constitution”) + -s- + sikret (“secured, past participle of sikre”)

af

secured, past participle of <i class="Latn mention" lang="da">sikre</i>

(chiefly of a right) provided by a constitution; constitutional in origin


betingelsesløs

head

betingelsesløs (neuter betingelsesløst, plural and definite singular attributive betingelsesløse)

betingelsesløst (neuter)
betingelsesløse (attributive definite singular)
betingelsesløse (attributive plural)


ubetinget

ubetinget (neuter ubetinget, plural and definite singular attributive ubetingede)

ubetinget (neuter)
ubetingede (attributive definite singular)
ubetingede (attributive plural)

(law, of a sentence) not suspended; not conditional on additional crimes


latterliggørelse

latterliggørelse (indefinite nominative singular)
latterliggørelsen (definite nominative singular)
latterliggørelses (genitive indefinite singular)
latterliggørelsens (definite genitive singular)


hyggeracisme

racist, unintentionally offensive humour


vallak

vallak c (singular definite vallakken, plural indefinite vallakker)

vallakken (definite singular)
vallakker (indefinite plural)
vallak (indefinite nominative singular)
vallakken (definite nominative singular)
vallakker (indefinite nominative plural)
vallakkerne (definite nominative plural)
vallaks (genitive indefinite singular)
vallakkens (definite genitive singular)
vallakkers (genitive indefinite plural)
vallakkernes (definite genitive plural)


indforstået

indforstået (neuter indforstået, plural and definite singular attributive indforståede)

indforstået (neuter)
indforståede (attributive definite singular)
indforståede (attributive plural)

Hans rapport var alt for indforstået; det er kun fordi jeg har arbejdet sammen med ham på projektet, at jeg forstår hans pointer.

His report was far too ?; it's only because I've worked with him on the project that I understand his points.

(of a communicative product) written for a narrow audience; assuming a lot of knowledge on the part of the reader

Ansøger er indforstået med, at der skal tales engelsk med kunder, ...

2011, Iben Jensen, Jobsamtaler med etniske minoriteter, Samfundslitteratur, →ISBN:

Nu skal hun være indforstået med at rejse langt og være indlagt i et fremmed land for at få den optimale behandling.

2011, Karin Mørch, Kan jeg dø af det, mor?, Art People, →ISBN:

De fleste kriminelle var indforstået med at blive anholdt. Nogle af dem anså det for at være en del af spillet.

2014, Peter James, translated by Pia Trøst, Dødens time, Rosinante & Co, →ISBN:

Rasmus' familie var helt indforstået med, at han tog af sted til Afghanistan, så da han vågnede op fra sit koma, var det ikke med skyldfølelse eller en trang til at undskylde noget over for dem.

2011, Dorte Kvist, Niels "Bubber" Christian Meyer, Bubber – Kæmp for alt hvad du har kært, ArtPeople, →ISBN:

For det andet skal De være indforstået med, at vi forbeholder os ret til at afgøre, hvad De må eller ikke må foretage Dem med den tekst, De skriver.“

2012, Julia Navarro, translated by Kirsten A. Nielsen, Fortæl mig hvem jeg er, Rosinante & Co, →ISBN:

(almost always with med) consenting informedly; aware and accepting of some eventuality


overskuelig

overskuelig (neuter overskueligt, plural and definite singular attributive overskuelige)

overskueligt (neuter)
overskuelige (attributive definite singular)
overskuelige (attributive plural)

[ɒwɐˈsɡ̊uːˀəli]

From overskue (“overview, look upon (as) from above”) + -lig (“-able”).

af

Bogen udfylder et behov, som har eksisteret i årevis: et opslagsværk med konkrete øvelser – fysiske såvel som mentale – og en overskuelig præsentation af den viden, vi har om hjernerystelser.

2019, Signe Cain, Loa Opstrup, Troels Wesenberg Kjær, Hjernerystelse: Kom godt igennem, Art People, →ISBN:

The book fulfills a need that has existed for years: a reference work with concrete exercises - physical as well as mental - and an overseeable presentation of the knowledge we have on concussions.

Du har fået faneblade, der både gør det mere overskueligt at surfe på nettet, ...

2007, På nettet med Windows Vista, Libris Media A/S, →ISBN, page 4:

You have gotten tabs, that both make surfing on the internet more overseeable, ...

Er det overskueligt og nemt at navigere rundt i?

2011, Søren Marquardt Frederiksen, Få det fortalt: Sådan skriver du gode pressemeddelelser, Gyldendal A/S, →ISBN:

Is it overseeable and easy to navigate around in?

overseeable; that is easily seen and comprehended as a whole

Har man ikke mod på at tage den stejle tur til Castelmola (> se her) enten til fods eller i bus, er turen op mod Monte Tauro cirka 200 meter oppe over Corso Umberto et mere overskueligt valg.

2019, Cecilie Maria Meyer, Turen går til Sicilien, Politikens Forlag, →ISBN:

If one doesn't have the guts for the steep trip to Castelmola (> look here) either by foot or by bus, then the trip up to Monte Tauro, ca. 200 meter above Corso Umberto, is a more manageable choice.

Det var urokkelighedens sted du var kommet til, der var tryghed ved det, ro, men også noget jordgroet, stedbundet. Du var netop begyndt at finde det overskueligt, da ...

2016, Cecil Bødker, Eva's ekko, Gyldendal A/S, →ISBN:

It was the place of immovableness that you had come to, there was a feeling of security to it, calm, but also something to-the-earth-grown, place-bound. You had just begun to find it manageable, when ...

Ved på den måde at bryde din øvning op i små, konkrete og overskuelige bidder, bliver det lettere for dig at opnå fremskridt ...

2016, Susanne Bargmann, Ulrik Elholm, Bliv bedre med fokuseret træning, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

By thus breaking your practice into small, concrete and manageable bites, it become easier for you to achieve progress ...

(by extension) undaunting, manageable; that does not inspire despair or despondence


lukaf

head

lukaf n (singular definite lukafet, plural indefinite lukafer)

lukafet (definite singular)
lukafer (indefinite plural)
lukaf (indefinite nominative singular)
lukafet (definite nominative singular)
lukafer (indefinite nominative plural)
lukaferne (definite nominative plural)
lukafs (genitive indefinite singular)
lukafets (definite genitive singular)
lukafers (genitive indefinite plural)
lukafernes (definite genitive plural)

From Spanish lugar (originally as a folk etymology).


fremgå

fremgå (imperative [please provide], infinitive at fremgå, present tense fremgår, past tense fremgik, perfect tense har fremgået)

at fremgå (infinitive)
fremgår (present)
fremgik (past)
har fremgået (perfect)

Det fremgår af de nyeste rapporter, at ...


uoverenstemmelse

dispute, non-aggressive conflict (between people or parties)


kosteffektive

plural and definite singular attributive of kosteffektiv


kosteffektiv

kosteffektiv (neuter kosteffektivt, plural and definite singular attributive kosteffektive, comparative mere kosteffektiv, superlative (predicative) mest kosteffektiv, superlative (attributive) mest kosteffektive)

kosteffektivt (neuter)
kosteffektive (attributive definite singular)
kosteffektive (attributive plural)
mere kosteffektiv (comparative)
mest kosteffektiv (predicative superlative)
mest kosteffektive (attributive superlative)


dommedag

(by extension) a tremendously destructive event


mistænkeliggøre

Allerede under anden verdenskrig arbejdedes der ihærdigt på at sabotere krigen mod Hitler og mistænkeliggøre de anti-nazistiske lande.

Even during WW2, diligent work was carried out to sabotage the war against Hitler and cast suspicion on the anti-Nazi countries.

Og ved at beskrive kvinderne så ubehageligt kunne mændene mistænkeliggøre kvindefællesskabet, for meningen bag deres udtalelser var den, at kommer kvinder sammen, omskaber de sig til furier.

1984, Anne Margrete Berg, Lis Frost, Anne Olsen, Kvindfolk: en danmarkshistorie fra 1600 til 1980:

And by describing the women so unpleasantly, the men could cast suspicion on the community of women, because the meaning behind their statements was that when women congregate, they turn into Furies.

»Du vil gøre, hvad du kan for at mistænkeliggøre kompetence og fornuft. Og retfærdiggøre vold og mord. Ud fra en tåget drøm om lighed, som involverer, at alle skal regnes for lige kloge. Det er forbryderisk dumt! «

1993, Ebbe Kløvedal Reich, Morgendagens mand: roman:

"You want to do what you can to make competence and reason appear suspicious. And justify violence and murder. Based on a foggy dream of equality involving that everyone should be counted equally intelligent. It is criminally stupid!"

Det må nødvendigvis vække til eftertanke, at begrebet taqiyya stort set ikke forekommer i skrifter forfattet af muslimer, men derimod ofte omtales af ikke-muslimer, der af en eller anden årsag føler trang til at mistænkeliggøre deres medmennesker og så tvivl om deres hensigter og troværdighed.

2012, Aminah Tønnsen, Tror muslimer at jorden er flad?: 100 spørgsmål og svar om islam i det 21. århundrede, Gyldendal A/S, →ISBN:

It must necessarily be cause for thought, that the concept of taqiyya hardly ever appears in texts written by Muslims, but, on the other hand, is often discussed by non-Muslims, who for one reason or another feel the need to cast suspicion on their fellow humans, and sow doubt as to their intentions and credibility.

Ernst tvivlede naturligvis paa, at Rygterne var sande, for Tangers Indbyggere blev Digtere, naar det gjaldt at mistænkeliggøre deres Medmennesker.

1968, Aage Dons, Hånd i hånd med en Fremmed, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Naturally, Ernst doubted that the rumors were true, for the inhabitants of Tanger were poets when it came to casting suspicion on their fellow humans.

to cast suspicion on, to present something or someone as suspicious and potentially dangerous


württembergsk

württembergsk (neuter württembergsk, plural and definite singular attributive württembergske, not comparable)

württembergsk (neuter)
württembergske (attributive definite singular)
württembergske (attributive plural)


tage sig af

I skal ikke tage jer af mig, jeg skal bare på toilettet.

Don't mind me, I'm just going to the bathroom.

Deres nabo tog sig af deres hund mens de var væk.

Their neighbour took care of their dog while they were gone.


vildledelse

vildlede (“mislead, lead astray”) + -else

af

Naar Landdagsmand Johannsen vil tale om en Vildledelse af den offentlige Mening, saa maa han hellere rette denne Bebrejdelse til de anonyme Korrespondenter og Komitéer, der fylder en Del af den tyske Presse med bagtaleriske og usunde Fortællinger deroppe fra og derved søger at ophidse den offentlige Mening i Tyskland imod os.

1938, Franz Christopher von Jessen, Haandbog det slesvigske Spørgmaals historie 1900-1937:

When Landtag member Johannsen wants to talk about a misleading of public opinion, he had better turn this complaint against anonymous corresponents and committees that fill a part of the German press with slanderous and harmful narratives from up there, thus seeking to incite public opinion in Germany against us.

Måske var det ikke en direkte løgn, men så en bevidst afledning, en vildledelse.

2016, Danielle Younge-Ullman, Ikke alle drømme dør, Lindhardt og Ringhof, →ISBN:

Perhaps it was not an outright lie, but, then, a conscious diversion, a misleading.

Claudine derimod er mere en i Almindelighed ved sin Forelskelse vildledt Pige, end at der i hendes Vildledelse sees Tidsalderens Ideer som et Medvirkende.

1846, Søren Kierkegaard, En literair Anmeldelse: to Tidsaldre, Novelle af Forfatteren til "en Hverdagshistorie", udgiven af I. L. Heiberg, Kbhv. Reitzel 1845, page 44:

Claudine, on the other hand, is rather a girl mislead by her infatuation in general, than that the ideas of the time are seen as complicit in her misleading.


påtale

... havde ministeriet imidlertid ikke fundet at der forelå det fornødne grundlag for at give Dem en advarsel i henhold til tjenestemandslovens § 24, men De fik en kraftig påtale ...

2006, Folketingets ombudsmands beretning for året ...:

... the ministry had not, however, found that the necessary basis for giving you a warning cf. §24 of tjenestemandsloven existed, but you did get an emphatic reprimand ...

Ikke sjældent er det netop denne bestemmelse i de etiske regler, der overtrædes og medfører påtale fra rådet.

Not rarely, it is this particular provision in the ethical rules that is breached and leads to a reprimand from the council.

For ansatte, som overtræder reglerne, reageres der i første omgang med mundtlig påtale og tilbud om hjælp.

For employees that break the rules, the initial reaction is a verbal reprimand and an offer for help.

a reprimand (in a professional or legal context)


påtale

to reprimand (in a professional or legal context)


homøopati

head

homøopati c (singular definite homøopatien, not used in plural form)

homøopatien (definite singular)
homøopati (indefinite nominative singular)
homøopatien (definite nominative singular)
homøopatis (genitive indefinite singular)
homøopatiens (definite genitive singular)


holistisk

holistisk (positive)
holistiske (plural positive)
holistiske (positive)


rykker

rykker (indefinite nominative singular)
rykkeren (definite nominative singular)
rykkere (indefinite nominative plural)
rykkerne (definite nominative plural)
rykkers (genitive indefinite singular)
rykkerens (definite genitive singular)
rykkeres (genitive indefinite plural)
rykkernes (definite genitive plural)


ubestemmelig

ubestemmelig (neuter ubestemmeligt, plural and definite singular attributive ubestemmelige, not comparable)

ubestemmeligt (neuter)
ubestemmelige (attributive definite singular)
ubestemmelige (attributive plural)


landsskadelig

landsskadelig (neuter landsskadeligt, plural and definite singular attributive landsskadelige, comparative mere landsskadelig, superlative (predicative) mest landsskadelig, superlative (attributive) mest landsskadelige)

landsskadeligt (neuter)
landsskadelige (attributive definite singular)
landsskadelige (attributive plural)
mere landsskadelig (comparative)
mest landsskadelig (predicative superlative)
mest landsskadelige (attributive superlative)

land (“country”) + -s- + skadelig (“harmful”)


skænderi

skænderi (indefinite nominative singular)
skænderiet (definite nominative singular)
skænderier (indefinite nominative plural)
skænderierne (definite nominative plural)
skænderis (genitive indefinite singular)
skænderiets (definite genitive singular)
skænderiers (genitive indefinite plural)
skænderiernes (definite genitive plural)

De så ud som om de havde haft et skænderi natten før.

They looked as if they had had a fight the night before.

a fight, an argument; a heated exchange of opinions


samfundsskadelig

head

samfundsskadelig (neuter samfundsskadeligt, plural and definite singular attributive samfundsskadelige, comparative mere samfundsskadelig, superlative (predicative) mest samfundsskadelig, superlative (attributive) mest samfundsskadelige)

samfundsskadeligt (neuter)
samfundsskadelige (attributive definite singular)
samfundsskadelige (attributive plural)
mere samfundsskadelig (comparative)
mest samfundsskadelig (predicative superlative)
mest samfundsskadelige (attributive superlative)

samfund (“society”) + -s- + skadelig (“harmful”)


landsforræderi

land (“country”) + -s- + forræderi (“treason, treachery”)

high treason, treason against one's country


appendiks

head

appendiks n (singular definite appendikset, plural indefinite appendikser)

appendikset (definite singular)
appendikser (indefinite plural)
appendiks (indefinite nominative singular)
appendikset (definite nominative singular)
appendikser (indefinite nominative plural)
appendices (indefinite nominative plural)
appendikserne (definite nominative plural)
appendicene (definite nominative plural)
appendiks' (genitive indefinite singular)
appendiksets (definite genitive singular)
appendiksers (genitive indefinite plural)
appendices' (genitive indefinite plural)
appendiksernes (definite genitive plural)
appendicenes (definite genitive plural)


appendiks

appendiks c (singular definite appendiksen, plural indefinite appendices)

appendiksen (definite singular)
appendices (indefinite plural)
appendiks (indefinite nominative singular)
appendiksen (definite nominative singular)
appendiks (indefinite nominative plural)
appendices (indefinite nominative plural)
appendiksene (definite nominative plural)
appendicene (definite nominative plural)
appendiks' (genitive indefinite singular)
appendiksens (definite genitive singular)
appendiks' (genitive indefinite plural)
appendices' (genitive indefinite plural)
appendiksenes (definite genitive plural)
appendicenes (definite genitive plural)


snobbe nedad

[ˈsnʌb̥əˌneðˀað]

Og uanset hvor de findes, vidner de så ikke altid om en musik der er bange for at være sig selv bekendt, det ene øjeblik bange for at være forfinet og prætentiøs, det næste for at være vulgær og flad; bange for at snobbe opad, bange for at snobbe nedad?

2013, Karl Aage Rasmussen, Alle farver, alle sjæle: En bog om George Gershwin, Gyldendal A/S, →ISBN:

And wherever they are found, do they not always testify to a music that is afraid of being true to itself, one moment afraid of being refined and pretentious, the next of being vulgar and flat; afraid to be snobbish upwards, afraid to be snobbish downwards?

Men lad os ikke for dette fænomen glemme, at der også er noget, som hedder at snobbe nedad. Mange annoncekritikere kan ikke få annoncerne demokratiske nok. Selv når bogen decideret henvender sig til highbrows, skal annoncen være affattet for lowbrows. „Enhver idiot skal kunne forstå den."

1964, Aleksander Frøland, Bog og handel: udvalgte artikler:

But let us not let this phenomenon make us forget that there is also such a thing as pandering. For many advertising critics, there is no such thing as a sufficiently democratic advertisement. Even when the book is decidedly oriented towards highbrows, the advertisement mustbe written for lowbrows. "Any idiot must be able to understand it".

Man må ikke mistænke dig for at snobbe nedad. Folket vil gerne ha', du viser det respekt og tager dit fine tøj på.

1983, Ejvind Larsen, Ebbe Kløvedal Reich, Hjertets søde morgendrøm, eller, Til kamp mod dødbideriet, →ISBN:

One mustn't suspect you of pandering. The people want you to show it respect and put on your nice clothes.

I den forstand er Skuespillernes rejse overordentlig lærerig for de reaktionære og venstrepopulistiske kræfter i dansk film, der i stadigt stigende grad forsøger at snobbe nedad mod den mest tarvelige smag i et forsøg på at tækkes det store publikum.

1993, Chr Braad Thomsen, Snapshots: film, politik og psykoanalyse 1968-93, →ISBN:

In that sense, Skuespillernes rejse is extremely educational for those reactionary and left-populist forces in Danish cinema, who are increasingly trying to pander to the meanest taste in an attempt to gain popularity with the large audience.

Den slags Beskyldninger udsættes man nemt for, naar man i vore nedad-snobbende Tider nævner Tingene ved rette Navn i Stedet for at pakke ind eller forgylde.

One is easily subjected to such accusations when one, in our downwards-snobbish times, mention things by their right name rather than wrap or gild.

lowest common denominator
lowest common denominator

(derogatory) to pander to the lowest common denominator; to appeal to lowbrow tastes


optage

past participle <abbr title="neuter gender">n</abbr>

optage (imperative optag, present optager, past optog, past participle n optaget, c optagen, pl optagne)

optag (imperative)
optager (present)
optog (past)
optaget (neuter participle past)
optagen (common-gender participle past)
optagne (participle past plural)

record (make an audio or video recording of)


optog

optog n (singular definite optoget, plural indefinite optog or optoge)

optoget (definite singular)
optog (indefinite plural)
optoge (indefinite plural)

train (group of animals, vehicles, or people)


overskue

over (“over, above”) + skue (“view, look”)

af

Og på færgen fandt hun et sted for sig selv, hvorfra hun kunne overskue mere vand, end hun længe havde set, ...

1981, Henning Mortensen, Under havet mødes alle øer: kriminalroman:

And on the ferry, she found a place to herself from which she could oversee more water than she had seen in a long time, ...

Stik syd, ikke meget længere fra gården end jeg kan skyde en pil, rejser en høj sig over åsen, og herfra kan en vagt overskue dalen såvel som sporene, der leder hen over åsene.

2016, Martin Jensen, Kongens thegn, Klim, →ISBN:

Due north, not much farther from the farm than I can shoot an arrow, a hill raises itself above the ridge, and from here, a guard can oversee the valley as well as the tracks leading across the ridges.

Uden forberedelsen kan det være svært at overskue projektet og vurdere, om det forløber, som det bør.

2010, It-implementering i små og mellemstore virksomheder, Libris Media A/S, →ISBN, page 79:

Without preparation, it may be difficult to have an overview of the project and assess whether it is progressing as it should.

Verden er i dag så kompleks, at ingen er i stand til at overskue den på én gang. I stedet for at overskue verden er vi nødsaget til at iagttage den fra forskellige observationspunkter og med forskellige perspektiver og linser.

2006, Ledelse, Lindhardt og Ringhof, →ISBN, page 25:

Today, the world is so complex that no one is able to have an overview of it at once. Instead of having an overview of the world, we must make do with observing it from different vantage points and with different perspectives and lenses.

Evnen til at overskue store informationsmængder og uddrage det centrale heraf udgør stadig en magtbase, ...

2008, Selvstyrende team - ledelse og organisation, Samfundslitteratur, →ISBN, page 197:

The ability to have an overview of large amounts of information and extract the central points from it still constitutes a power base, ...

(by extension) to have an overview of; to know and understand the central features of something complex

Jeg kunne ikke lade det fortsætte, for det ville betyde en omvæltning af hele min tilværelse, som jeg ikke kunne overskue.

1962, Anton Kjædegaard, Mørke over havet:

I could not let it go on, for it would mean an upheaval of my entire existence that would be too much for me.

Lige så snart jeg vidste, at folk accepterede, at jeg kunne finde på at aflyse, så kunne jeg godt overskue at gennemføre. Det var så vigtigt for mig hele tiden at have en nødudgang.

2018, Thomas Milsted, Pernille Rosenkrantz-Theil, Ned og op med stress, Gyldendal A/S, →ISBN:

As soon as I knew that people accepted that I might cancel, doing [the thing] was manageable. It was so important to me to always have an emergency exit.

... indtil jeg så fik at vide, nu har du åbnet dig 8 cm, det tager ingen tid nu, så var der ligesom en gulerod, og så kunne man så godt overskue den smerte ...

2006, Anne Mette Holme Bertelsen, Camilla Gohr, Den gode fødsel: en antropologisk undersøgelse af fødselsfortællingen, Museum Tusculanum Press, →ISBN, page 89:

... until I was told, now you've dilated by 8 cm, now it will be no time at all, then there was a carrot, like, and then one could overcome that pain

(by further extension) to manage; to have the willpower, energy etc. to overcome something


head

CO₂-kompensation (singular definite c, plural indefinite CO₂-kompensation)


CO2-kompensation (singular definite c, plural indefinite CO2-kompensation)


demonisere

demonisere (imperative demoniser, present tense demoniserer, passive demoniseres, simple past demoniserede, past participle demoniseret, present participle demoniserende)

demoniser (imperative)
demoniserer (present)
demoniseres (passive)
demoniserede (past)
demoniseret (participle past)
demoniserende (participle present)