с

Той отиде с приятелите си.

мляко с кафе

ние с тебе

хляб с масло

смесвам се с тълпата

режа с нож

пътувам с кола/автобус/влак

used to show the instrument of the action, with, by, by means of

пиша с мастило

работя с метали

търгувам с жито

Той говореше за дъщеря си с голяма гордост.

He spoke about his daughter with great pride.

Toj govoreše za dǎšterja si s goljama gordost.

слушам с внимание

стоя с ръце в джобовете

to stand with one's hands in one's pockets

с всичка сила

със сила

улучвам с първия изстрел

used to show how or in what way something is done, with, by

Сенките се издължиха с наближаването на залеза.

The shadows lengthened with the approach of sunset.

Senkite se izdǎlžiha s nabližavaneto na zaleza.

Умението идва с практика.

because of something and as it happens, with

Книгата падна на пода с голям трясък.

The book fell to the floor with a loud bang.

С влизането попита стопанина дали може да пренощува.

Immediately after he entered he asked the landlord if he could spend the night there.

S vlizaneto popita stopanina dali može da prenoštuva.

used to indicate simultaneous happening, or immediate succession or consequence, with

Налягането се мени с дълбочината.

Здравето ѝ трябва да се подобри с времето.

Zdraveto ì trjabva da se podobri s vremeto.

Тя се промени много с годините.

used to indicate according to what something develops or changes, with, over

момче със зелени очи

яке с качулка

човек с голям опит

having a particular characteristic, possession, etc., with, of

Моля те, внимавай с тези кутии.

Не съм много добре с компютрите.

used to indicate the specific thing or person that is being referred to, with

гордея се с някого

Какво стана с приятеля ти?

used to say that someone or something is the object of attention, behavior, or a feeling, with, to, towards, of

Какъв е проблемът с колата ти?

in the performance, condition, behavior, or quality of something/someone, with

Глупак с глупак!

used in exclamations consisting of a repeated noun phrase and expressing blame, indignation, dissatisfaction, etc.

заменям A с B

Бих искал да заменя този пуловер с по-малък.

I'd like to exchange this sweater for a smaller one.

Bih iskal da zamenja tozi pulover s po-malǎk.

used to indicate the thing or person that replaces something/someone, for, by, with

Чаках те с часове в дъжда.

Не съм го виждал с години.

Хора с хиляди се тълпяха да я видят.

People flocked in their thousands to see her.

Hora s hiljadi se tǎlpjaha da ja vidjat.

used to indicate a large amount of something (most commonly time), for, in

с няколко години по-млад

в сравнение с

used when comparing to indicate the difference in quantity, age, etc., by, with

Полицията не можаха да я свържат с престъплението.

Police were unable to connect her to the crime.

Policijata ne možaha da ja svǎržat s prestǎplenieto.

свързвам се с някого

used to indicate connection, joining, with, to

Тя се раздели с приятелите си заради инцидента.

She broke ties with her friends because of the incident.

Tja se razdeli s prijatelite si zaradi incidenta.

used to indicate separation from someone/something, with

боря се с бедността

Скарахме се със съседите заради височината на оградата.

We had a disagreement with our neighbors over the height of the new fence.

Skarahme se sǎs sǎsedite zaradi visočinata na ogradata.

in opposition to somebody/something, with, against

Гаражът е пълен с боклуци.

бутилка, пълна с мляко

Езерото е заобиколено с дървета.

used to say that something fills something, covers something, etc., with, of, by

Със здраве!

с най-добри пожелания

с поздрав

с уважение

сбогом

used in wishes, greetings, salutations, parting phrases, etc.


в

влизам в стаята

качвам се в колата

пристигам в хотела

going inside (of) or within the limits of, into, in, at, to

Колата се блъсна в дървото.

Не внимавах и се блъснах в стена.

I wasn't careful, and walked into a wall.

against, especially with force or violence, into

в стаята съм

Срещнахме се в училище.

пътувам в автобуса/метрото

used to indicate where something is or where something happens, in, at, on

в 8 часа

в петък

в 1988

в деветнадесетия век

в това/същото време

в момента

в един миг

в началото

в началото на годината

used with certain time expressions to say when something happens, at, in, on, during

превръщам в камък

превръщам в пепел/прах/развалини

превръщам километри в мили

used to indicate a change in state, to, into

в безсъзнание съм

в движение

в добро здравословно състояние

в покой

в кома
v koma
in a coma

used to indicate a state or condition, in, on

плащам в долари/брой

меря в километри

марширувам в строй

вървя в крак

слушам в захлас

в галоп/тръс

used to show how or in what way something is done, in, at

роман в три части

филм в два епизода

used to indicate the parts forming something, in

облечен в черно/черна риза

стени, боядисани в синьо

used to describe the clothes or the colour of something, in

Той е много добър в професията си.

used to indicate a sphere where a certain quality is present, at


о

From Proto-Slavic *o(b), from Proto-Indo-European *h₃ebʰi.

вълни́те разби́ваха о брега́

взи́рам се о стена́та

(archaic or literary, persist) in, (adhere) to (a theory, view, etc.)

(archaic) (bend/fold) in (a number) (indicating how many times something is bent or folded)

Ivan Bogorov, KP(?), book 1, page 2, quoted in Rechnik na Bǎlgarskiya Ezik
На́шта кни́жна търгови́я е о три пъ́ти по́вече от тя́хната.
Nášta knížna tǎrgovíja e o tri pǎ́ti póveče ot tjáhnata.

Our book trade is three times more than theirs.

(archaic or literary) indicating how many times something is bigger, smaller, greater or less than something else


у

у нас

у дома́

У кого́ е кни́гата?
U kogó e knígata?
Who has the book?

literally, “In whose possession is the book?”

with (someone), in (someone's) possession

това́ ка́чество се нами́ра у ня́кои хо́ра

създа́вам впечатле́ние у ня́кого

among (people/animals) (in reference to a quality)


по

Вървя по улицата.

used to indicate movement over a surface or movement bound to certain limits (usually continuous or repeating in time), on, over, through, along

Потупах го по рамото.

Ударих го по главата.

Тъгувам по лятото.

introducing the object of a targeted action or for an action related to certain state, on, over, for

По евро за книга.

Двама по двама.

Тичам по малко (всеки ден).
Tičam po malko (vseki den).
I am running a little (every day).

in conjunction with countable nouns for price or quantity, expressing quantity, expressing distribution, by

По обед.

По Коледа.

Ходя по чорапи.

used to describe attire, in, with ... on

Пращам го по автобус.

Пращам го по въздушна поща.

Говоря по телефона.

Учител по история.

Факултет по физика.

indicating an activity or its domain, of

Съдя го по външността му.

Работя по усмотрение.

Пропуснато е по погрешка.

По негова вина закъснях.

Плувам по течението.

Ходя по пътеката.


из

разхо́ждам се из гора́та

шля́я се из Евро́па

разпръ́сквам се из поле́то

to be scattered around/throughout the field

вали́ като́ из ведро́
valí kató iz vedró
it's raining cats and dogs
(literally, “it's raining as if from a bucket”)

из ден в ден
iz den v den
(1) every day, continuously; (2) day by day, more each day
(literally, “from day to day”)

из осно́ви (literary)
iz osnóvi
completely, fundamentally
(literally, “from (the) foundations”)

из дъ́но (colloquial)
iz dǎ́no
completely, fundamentally
(literally, “from (the) bottom”)

(archaic or dialectal, except in idioms) from, out of

(archaic or dated) along, by (a location)


от

прибирам се от работа

излизам от стаята

падам от стълба

ставам от масата

далеч от

used to indicate movement away from a position, from, away from, out of, off

Сградата е на десет километра от епицентъра.
Sgradata e na deset kilometra ot epicentǎra.
The building is ten kilometres from the epicentre.

От моята къща се вижда морето.

наляво от вратата

от лявата ми страна

used to indicate the position relative to which something is, from, on, of

изваждам три от десет

отстранявам от училище

used to show separation or removal, from

Беше сляп от раждането си.

Започвам работа от понеделник.

Познавам я от миналата година.

used to indicate a starting point in time, from, since

един от нас

трима от приятелите му

used to show the group someone/something belongs to, of

Някой беше пил от виното.

Яде ли от тортата?

used to indicate an indefinite amount of something, some (of), a part of, a piece of

Аз съм от България.

Това вино идва от Франция.

родом от

деца от първия брак

студент от университета

used to indicate the origin of someone/something, from, of

Сиренето се прави от мляко.

кутия от дърво

тълпа от хора

армия от просяци

used to indicate what something is made of or consists of, from, of, out of

писмо от брат ми

информация от очевидци
informacija ot očevidci
information from witnesses

уча се от грешките си

От това, което чух, той е получил сърдечен удар.

From what I heard, he had a heart attack.

Ot tova, koeto čuh, toj e polučil sǎrdečen udar.

купувам нещо от някого

купувам от магазин

пия от чаша

преписвам от книга

used to show the source that provides something, from

Страхувам се от кучета.

Срам ме е от това, което направих.

Той беше спасен от удавяне.

Какво криеш от мен?

Това лекарство лекува от много болести.

отървавам се от някого

used to show the person or thing someone/something is afraid of, ashamed of, saved from, hidden from, etc., from, of

По-висок съм от нея.

Мария е различна от Виктория.

Не мога да различа единия от другия.

used when comparing or distinguishing things, to introduce the basis of comparison/distinction, than, from

Лодката беше залята от водата.

роман от Дикенс

used to indicate the actor in a clause with its verb in the passive voice, by

заспивам от умора

to fall asleep from weariness/with fatigue

очи, зачервени от плач

умирам от болест/глад

треперя от студ

викам от яд/отчаяние

питам от любопитство

от нужда/завист

от мързел/невнимание

used to show the reason for something, from, out of, with, of, through

Нещата станаха от лоши по-лоши.

превеждам от български на английски

събуждам се от сън

used to show the state of somebody/something before a change, from

вървя от град на град

used to show where somebody/something was before they/it changed place, from

от сутрин до вечер

от понеделник до петък

от глава до пети

Магазинът работи от 9 до 18.

used to indicate the range of something, from

Познавам я от четири години.

Не съм го виждал от известно време.

used to indicate the amount of time that has passed since the beginning of something, for


на

София е столицата на България.

къщата на баща ми

Дай го на Петър.

Дай на Петър една книга.

used to indicate the indirect object, to (or it's not translated)

пристигането на гостите

избухването на войната

used with nouns formed from intransitive verbs to indicate the subject of the action, of

четенето на книгата

изобретяването на компютъра

used with nouns formed from transitive verbs to indicate the direct object of the action, of

Дъхът му миришеше на чесън.

Опитът ни на бежанци ни научи на много ценни уроци.

Our experience as refugees taught us many valuable lessons.

Opitǎt ni na bežanci ni nauči na mnogo cenni uroci.

мириша мириша#English

used with some verbs such as уча, мириша, etc. to give a description of the action

Книгата е на масата.

на двора

на море

на планина

на сватба

на север

на улицата

на училище съм

седя на масата

positioned at the upper surface of, within the limits of, on, on, at, in

Отивам на плажа.

на ляво/дясно

отивам на училище

отивам на работа

отивам на почивка

отивам на разходка

ходя на лов/риба/ски/покупки

used to indicate destination, in the direction of, and arriving at, on, to, for

Времето е на дъжд.

Вятърът духа на пролет.

The wind is blowing like spring is coming.

да обичаш на инат

used to introduce a noun phrase that describes the verb, or if it is a linking verb, to describe the subject of the verb

Събрахме се на вечеря.

Занесох колелото си на поправка.

Роден на 4 юли.

На следващия ден имах изпит.

На сутринта имах ужасен махмурлук.

I had a terrible hangover in the morning.

на залез слънце

на часа

used with certain time expressions to show when something happens, on, at, in (or it is not translated)

На тръгване го погледна още веднъж.

While she was leaving, she looked at him once more.

На връщане минахме по по-кратък път.

When we were coming back we took a shortcut.

used to introduce a verbal noun and to indicate that the action described by the verbal noun happens at the same time as another action, while, when

от време на време

от ден на ден

used with от to indicate the period over which something happens, to

спя на запалена лампа

стоя на студено/топло

used to show the circumstances under which something happens, with, in

Тя е на 12 години.

Той се ожени на 28.

на 20-годишна възраст

на една ръка разстояние

Той стоеше на няколко метра от мен.

He was standing a few metres away from me.

used to indicate the distance away from something, at (or it is not translated)

продавам на метър/литър

работя на парче

used to indicate the quantity used for buying, selling or measuring something, by

Лесно е да обърнеш 2 на 2 матрица.

Стаята беше около 4 на 6 фута.

Използвахме 10 на 20 на 30 сантиметрови тухли, за да построим станата.

We used 10 by 20 by 30 cm bricks to build the wall.

Izpolzvahme 10 na 20 na 30 santimetrovi tuhli, za da postroim stanata.

used to separate dimensions when describing the size of something, by

два пъти на ден/месец/година

на глава

Плащат им на час.

по пет лева на човек

used to indicate the rate at which something happens, per, by, a

разделям на две

режа на парчета

6 делено на 2 прави 3.

used to indicate the parts into which something is divided, in, into, by

Учениците пристигнаха на малки групи.

на голо

на дело

на теория

на ръка

на дребно ― na drebno ― retail

на едро

на кръст

на шега

used to show how or in what way something is done, by, in

ставам на прах

счупвам се на парчета

преструвам се на някого

правя се на болен

used to indicate a change in state, to, into

работя на машина

свиря на пиано

гледам на карти

гледам на кафе

броя на пръсти

играя на шах

Суматранските тигри са на изчезване.

Припасите ни са на свършване.

Кажи го на английски.

Той говореше на висок глас.

used to indicate a language, a way of speaking, etc., in


до

From Proto-Slavic *do, from Proto-Indo-European *de.

един до друг

до кръста

до последната минута


без

Inherited from Old Church Slavonic безъ (bezŭ), from Proto-Slavic *bez, from Proto-Indo-European *bʰeǵʰs.


под

From Proto-Slavic *podъ. Equivalent to по (po, “upon, at”) + -д (-d).


против

head

проти́в • (protív)

проти́в (canonical)
protív (romanization)


за

Заминавам за Англия.

Пътувам за Варна

Кога е следващият влак за Лондон?

used to indicate the place someone or something is going to or toward; for, to

Ще остана тук за известно време.

Отивам на почивка за няколко дни.

Ще свърша тази работа за един ден.

Той пробяга сто метра за единадесет секунди.

He ran a hundred metres in eleven seconds.

Toj probjaga sto metra za edinadeset sekundi.

За последните пет години инфлацията се е покачила с 8%.
Za poslednite pet godini inflacijata se e pokačila s 8%.
During the last five years inflation has risen by 8%.

used to indicate an amount of time; for, in, during

Сватбата е насрочена за следващия април.

Svatbata e nasročena za sledvaštija april.

среща за 12 май

used to indicate the time when something is arranged or intended to happen; for

Прибирам се за Коледа.

used to show the occasion when something happens; for

За пръв път в човешката история имаме изглед на цялото слънце.

For the first time in human history we have a view of the entire Sun.

Za prǎv pǎt v čoveškata istorija imame izgled na cjaloto slǎnce.

За последен път, моля те, престани!

used to indicate the order of occurrence of an action or event; for

Това е всичко за сега/днес.

used to indicate the time that a statement refers to; for

Той хвана лопатата за дръжката

Тя го сграбчи за ръката.

Той завърза каишката на кучето за стълба.

Toj zavǎrza kaiškata na kučeto za stǎlba.

държа се за перилата

to hold on to the bannister/to hold the rail

used to indicate the part of something/somebody that is held, grasped, etc. or to show that something is attached to something else; by, to

За какво си мислиш?

Тревожа се за нея.

Тя ми разказа всичко за ваканцията си.

Tja mi razkaza vsičko za vakancijata si.

книги за птици

роман за Испания

on the subject of somebody/something, in connection with somebody/something; about

За него е важно да има пари.

Ще е по-добре за теб, ако си държиш устата затворена.

It will be better for you if you keep your mouth shut.

Šte e po-dobre za teb, ako si dǎržiš ustata zatvorena.

Това е важно/интересно/полезно за нас.

Това е ново за мен.

used to indicate the person that a statement refers to; for, to

Има писно за теб.
Ima pisno za teb.
There's a letter for you.

Това е книга за деца.

Тази работа не е за мен.

used to indicate the person who should use or have something; for

Купихме нова маса за трапезарията.

We bought a new table for the dining room.

Тези гуми за тази кола ли са?

Тази храна е за партито.

used to indicate the thing that something is meant to be used with; for

инструмент за измерване на скорост

машина за рязане на хляб

вода за пиене

четка за зъби

used to indicate the use of something; for

За удоволствие ли учиш английски?

Тя се облича за вечеря.

Катерици събираха орехи за зимата.

Squirrels were storing nuts for the winter.

уча за изпити

Време е за вечеря.

Отивам за хляб.

used to indicate purpose; for, to + infinitive

Съдят го за убийство.

Тя ми подари часовник за рождения ми ден.

Tja mi podari časovnik za roždenija mi den.

Той получи награда за храброст.

Какво мога да направя за Вас?

Работим за доброто на човечеството.

We are working for the good of humanity.

Това е за твое добро.

Те се биха и умряха за страната си.

грижа се за някого

in order to help somebody/something; for, of

Той дойде при мен за съвет.

За повече информация се обадете на този номер.

Za poveče informacija se obadete na tozi nomer.

За или против предложението си?

Гласуваха за независимост на референдум.

They voted for independence in a referendum.

Glasuvaha za nezavisimost na referendum.

За кой кандидат си?

Напълно съм за свободата на словото.

Той жадуваше за слава.

Те копнеят за дома си.

Жал ми е за него.

Безпокоят се за безопасността ѝ.

used to indicate the person or thing toward which feelings, thoughts, etc., are directed; for

око за око и зъб за зъб

an eye for an eye and a tooth for a tooth

Копия са достъпни за два долара всяко.

Copies are available for two dollars each.

Kopija sa dostǎpni za dva dolara vsjako.

Ще си купя обувки за 1000 лв.

Ще разменя тези две бутилки за онази.

I'll swap these two bottles for that one.

Тя работи за правителството

Той играе за Денвър.

as an employee, member, player, etc., of something; for

Времето беше топло за този период от годината.

The weather was warm for the time of year.

Vremeto beše toplo za tozi period ot godinata.

Тя е висока за възрастта си.

Той не е зле за начинаещ.

Той яде за двама.

considering what can be expected from somebody/something; for

женя се/омъжвам се за някого

сгоден/сгодена съм за някого

За глупак ли ме мислиш?

Избраха я за капитан на отбора.

Той владее езика толкова добре, че лесно може да мине за германец.

He speaks the language so well he could easily pass for a German.

Toj vladee ezika tolkova dobre, če lesno može da mine za germanec.

Той се смята за експерт по темата.

He considers himself (as) an expert on the subject.

отговарям за

to be responsible for/to be in charge of

За много години!

За твое здраве!


около

о́коло • (ókolo)

with respect to, in reference to, with reference to


вместо

вме́сто • (vmésto)

вме́сто (canonical)
vmésto (romanization)


между

между́ • (meždú)

Inherited from Proto-Slavic *meďu, a fossilized dual locative case of *meďa (“boundary, middle”).

between (in the position or interval that separates two things)


кроме

кро́ме • (króme)

From Old Church Slavonic кромѣ (kromě, “outside, afar”), a locative case of Proto-Slavic *kroma (“edge, boundary”). Partially reintroduced into the modern language from Russian кро́ме (króme).

inh

(dialectal, rare) except for, aside from

а кро́ме


пред

Audio

From Proto-Slavic *perdъ. Equivalent to пре (pre, “afore”) (obsolete) + -д (-d).

ку́чето е пред кути́ята


над

From Proto-Slavic *nadъ. Equivalent to на (na, “on”) + -д (-d).


при

Inherited from Proto-Slavic *pri, from Proto-Balto-Slavic *prei.

В момента съм при фризьора.

At the moment, I am at the hairdresser's.

При изпита, не бива да се говори.


отъ

(obsolete) Pre-1945 spelling of от (ot).


през

мина́вам през врата́та


като

head

като́ • (kató)

Тя носи рокля като моята.

Престани да се държиш като глупак.

Той бяга като вятъра.

Всички бяха облечени като клоуни.

бледен като платно

Не мога да го направя като тебе.

Работи като журналист.

Тогава говореше като дете, но сега говори като възрастен човек.

Then she spoke as a child, but now she is speaking as an adult.

Togava govoreše kato dete, no sega govori kato vǎzrasten čovek.

Харесвам я и като поет, и като романист.

I like her both as a poet and as a novelist.

Haresvam ja i kato poet, i kato romanist.

Уважавам го като лекар.

used to indicate the condition, function, role, job, etc., of someone or something, as

Водни птици като патицата и чайката се срещат често в този район.

Waterbirds, such as the duck or the gull, are common in the area.

Vodni ptici kato paticata i čajkata se sreštat često v tozi rajon.

Обичам леки напитки като бирата.

в такива страни като България


кат

(poetic) Alternative form of като́ (kató)


след

From Proto-Slavic *slědъ, from Proto-Balto-Slavic *sláidus, from Proto-Indo-European *sleydʰ-.

after (subsequently; following in time; later than)


сред

Inherited from Proto-Slavic *serdъ; cognate with Ukrainian се́ред (séred). Compare Proto-Slavic *serdà (“middle”).


преди

преди́ • (predí)

From Old Church Slavonic прѣди (prědi), the locative case of Proto-Slavic *perdь - an i-stem counterpart of Proto-Slavic *perdъ (“in front of”).

Дойдо́хме тук преди́ две годи́ни


зад

From Proto-Slavic *zadъ; equivalent to за (za, “for”) + -д (-d).

зад гра́ница

заден

at the rear, in the back, behind, posterior


сречу

сречу • (sreču)

срещу срещу#Bulgarian

(Shopski) Alternative form of срещу (sreštu)


подобно

подо́бно • (podóbno)

подо́бно (canonical)
podóbno (romanization)


поради

поради́ • (poradí)

поради́ (canonical)
poradí (romanization)

because of, due to, on account of, in view of, by reason of; through; for


заради

заради́ • (zaradí)

заради́ (canonical)
zaradí (romanization)


според

споре́д • (sporéd)

споре́д (canonical)
sporéd (romanization)

споре́д мен

in my opinion (literally, “according to me”)


среде

среде́ • (sredé)

Fossilized locative case of среда́ (sredá, “middle”).

среде земи


освен

осве́н • (osvén)

Inherited from Old Church Slavonic *освѣнѥ (*osvěnje).

inh+

осве́н това́


чрез

head

чрез • (črez)

From Proto-Slavic *čerzъ. Doublet of an earlier Old Church Slavonic чрѣсъ (črěsŭ).

чрезвича́ен

чрезвича́й (črezvičáj, “precedent”) (obsolete)


въз

From Proto-Slavic *vъz (“above”), continuing Old Church Slavonic въз (vŭz).

въз основа на


към

плу́вам към брега́


върху

върху́ • (vǎrhú)

Fossilized singular locative case of Bulgarian връх (vrǎh).


срещу

срещу́ • (sreštú)

срещу́ (canonical)
sreštú (romanization)

Inherited from Old Church Slavonic сърѧщю, fossilized dual locative case of сре́ща (sréšta, “meeting”).


въпреки

head

въ́преки • (vǎ́preki)

въ́преки (canonical)
vǎ́preki (romanization)

Inherited from Old Church Slavonic въпрѣкꙑ (vŭprěky), univerbation of в (v) + преки (preki). The later is a fossilized feminine plural accusative case of Bulgarian пряк (prjak, “direct”). Cognate with Russian вопреки́ (voprekí) (borrowed from the same Old Church Slavonic word).

inh+

in spite of, despite, notwithstanding, contrary to


извън

head

извъ́н • (izvǎ́n)

извъ́н (canonical)
izvǎ́n (romanization)

Мъжъ́т изле́зе извъ́н дво́ра.


по-късно

по́-къ́сно • (pó-kǎ́sno)

по́-къ́сно (canonical)
pó-kǎ́sno (romanization)


с оглед

с о́глед • (s ógled)

с о́глед (canonical)
s ógled (romanization)

с (s) + о́глед (ógled). Literally, "with examination".


без оглед на

без о́глед на

без о́глед на • (bez ógled na)

без о́глед на (canonical)
bez ógled na (romanization)

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-без оглед на.wav

regardless of, without considering, without taking into account


покрай

покра́й • (pokráj)

покра́й (canonical)
pokráj (romanization)

вла́кът ми́на покра́й нас


дьо

Гледа ли вчера „Тур дьо Франс“?
Gleda li včera „Tur djo Frans“?
Did you watch the Tour de France yesterday?


сквозе

скво́зе • (skvóze)

скво́зе (canonical)
skvóze (romanization)

From Old Church Slavonic сквозѣ (skvozě, “through, across”), a locative case of Proto-Slavic *skvozъ (“aperture”). Cognate with Russian сквозь (skvozʹ), Slovak skozi.

inh

скво́зе о́гън и во́да

through any kind of hardship/hindrance (literally, “through fire and water”)

(dialectal, obsolete) into and throughout, across (medium, substance, transit)


кръз

head

кръз • (krǎz)

From Proto-Slavic *kъrzъ, *(s)krozě. Cognate with Serbo-Croatian кро̏з, Ukrainian крізь (krizʹ), Czech krz, Slovak kroz. Old Church Slavonic скрозѣ (skrozě) probably results from a confluence of кръз (krǎz) with synonymous скво́зе (skvóze).

(dialectal, dated) through, across, over


спроти

спроти́ • (sprotí)

спроти́ (canonical)
sprotí (romanization)

Univerbation of с (s) + проти (proti, “against”), the later – a fossilized locative case of Proto-Slavic *protь.