адамит

bg-noun

адами́т • (adamít) m (relational adjective адами́тски)

адами́т (canonical)
adamít (romanization)
адами́тски (adjective relational)
адами́т (indefinite singular)
адами́ти (indefinite plural)
адами́тът (definite singular subjective)
адами́тите (definite plural subjective)
адами́та (definite objective singular)
адами́тите (definite objective plural)
адами́та (count-form plural)

Cognate with English Adamite, and an internationalism. By surface analysis, Ада́м (Adám) + -ит (-it).

surf

(historical) Adamite (member of a certain Christian religion sect, and an adherent of Adamitism)


адамитство

bg-noun

адами́тство • (adamítstvo) n

адами́тство (canonical)
adamítstvo (romanization)
адами́тство (indefinite singular)
адами́тството (definite singular)

bg-ndecl

адами́тство</n:sg>

From адами́т (adamít) + -ство (-stvo, “-hood”).

affix

(historical) Adamitism (a religious movement espousing the belief that social injustices are the result of man, not God. They made use of nudity in order to imitate the original man Adam and symbolize the immanent equality of all men.)

в ада́мово облекло́

в ада́мово одея́ние (v adámovo odejánie)


адаптивност

bg-noun

адапти́вност

адапти́вност • (adaptívnost) f

адапти́вност (canonical)
adaptívnost (romanization)
адапти́вност (indefinite singular)
адаптивността́ (definite singular)

bg-ndecl

адапти́вност</n:sg>

From адапти́вен (adaptíven, “adaptive”) + -ост (-ost, “-ness”, adjectival suffix).

affix

адапти́вен адаптивен#Bulgarian

abstract noun of адапти́вен (adaptíven): adaptiveness, adaptability


адвентизъм

bg-noun

адвенти́зъм • (adventízǎm) m

адвенти́зъм (canonical)
adventízǎm (romanization)
адвенти́зъм (indefinite singular)
адвенти́змът (definite singular subjective)
адвенти́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

адвенти́зъм</n:sg>

Ultimately from Latin adventus (“arrival, Advent”) + -и́зъм (-ízǎm).


част на речта

bg-noun

част на речта́

част на речта́ • (čast na rečtá) f

част на речта ́ (canonical)
čast na rečtá (romanization)
ча́ст на речта́ (indefinite singular)
ча́сти на речта́ (indefinite plural)
частта́ на речта́ (definite singular)
ча́стите на речта́ (definite plural)

bg-ndecl

част<(f)> на речта́

[ˈt͡ʃa̟st nɐ rɛt͡ʃˈtɤ]

Ostensibly a calque of Latin pars ōrātiōnis. Literally, “part of (the) speech”.

(grammar) part of speech (linguistic category of a word or group of words)

bg:част на речта


агрометеорология

bg-noun

агрометеороло́гия

агрометеорологи́чен

агрометеороло́гия • (agrometeorológija) f (relational adjective агрометеорологи́чен)

агрометеороло́гия (canonical)
agrometeorológija (romanization)
агрометеорологи́чен (adjective relational)
агрометеороло́гия (indefinite singular)
агрометеороло́гията (definite singular)

bg-ndecl

агрометеороло́гия</n:sg>

By surface analysis, агро- (agro-) + метеороло́гия (meteorológija).

surf

метеороло́гия


агностицизъм

bg-noun

агностици́зъм

агностици́зъм • (agnosticízǎm) m

агностици́зъм (canonical)
agnosticízǎm (romanization)
агностици́зъм (indefinite singular)
агностици́змът (definite singular subjective)
агностици́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

агностици́зъм</n:sg>

Internationalism. Analyzable as Ancient Greek ἀ- (a-) + Ancient Greek γνῶσις (gnôsis, “knowledge”) + -и́зъм (-ízǎm). See also the English formation of agnosticism.

affix

(philosophy) agnosticism (belief in the unknowability of certain questions)

(religion, philosophy) agnosticism (uncertainty in the existence of God)


духало

bg-noun

духа́ло • (duhálo) n

духа́ло (canonical)
duhálo (romanization)
духа́ло (indefinite singular)
духа́ла (indefinite plural)
духа́лото (definite singular)
духа́лата (definite plural)

bg-ndecl

духа́ло<(h)>

ду́хам (dúham, “to blow”) + -ало (-alo) (instrumental suffix)


пухало

bg-noun

пуха́ло • (puhálo) n

пуха́ло (canonical)
puhálo (romanization)
пуха́ло (indefinite singular)
пуха́ла (indefinite plural)
пуха́лото (definite singular)
пуха́лата (definite plural)

bg-ndecl

пуха́ло<(h)>

пу́хам (púham, “to pant, to puff”) + -ало (-alo) (instrumental suffix)


цветето

head

цве́тето • (cvéteto)

цве́тето (canonical)
cvéteto (romanization)

цве́те цвете#Bulgarian


цветята

цветя́та • (cvetjáta)

цветя́та (canonical)
cvetjáta (romanization)

цве́те цвете#Bulgarian


цяло

bg-noun

ця́ло • (cjálo) n

пет ця́ло и две десети

five point two (5.2) (literally, five whole and two tenths)

През бременността майката и детето са едно ця́ло.

During pregnancy, mother and child are one.

Prez bremennostta majkata i deteto sa edno cjálo.


пластир

пласти́р • (plastír) m

пласти́р (canonical)
plastír (romanization)
пласти́р (indefinite singular)
пласти́ри (indefinite plural)
пласти́рът (definite singular subjective)
пласти́рите (definite plural subjective)
пласти́ра (definite objective singular)
пласти́рите (definite objective plural)
пласти́ра (count-form plural)


българския

head

бъ́лгарския • (bǎ́lgarskija)

бъ́лгарския (canonical)
bǎ́lgarskija (romanization)

бъ́лгарски български#Bulgarian

definite object singular of бъ́лгарски (bǎ́lgarski)


калмар

bg-noun

калма́р • (kalmár) m

калма́р (canonical)
kalmár (romanization)
калма́р (indefinite singular)
калма́ри (indefinite plural)
калма́рят (definite singular subjective)
калма́рите (definite plural subjective)
калма́ря (definite objective singular)
калма́рите (definite objective plural)
калма́ря (count-form plural)


фентанилът

head

фентани́лът • (fentanílǎt)

фентани́лът (canonical)
fentanílǎt (romanization)

фентани́л фентанил#Bulgarian

definite subject singular of фентани́л (fentaníl)


фентанила

фентани́ла • (fentaníla)

фентани́ла (canonical)
fentaníla (romanization)

фентани́л фентанил#Bulgarian

definite object singular of фентани́л (fentaníl)


навикът

на́викът • (návikǎt)

на́викът (canonical)
návikǎt (romanization)

на́вик навик#Bulgarian

definite subject singular of на́вик (návik)


навици

на́вици • (návici)

на́вици (canonical)
návici (romanization)

на́вик навик#Bulgarian


навиците

на́виците • (návicite)

на́виците (canonical)
návicite (romanization)

на́вик навик#Bulgarian


съчет.

bg-noun

съчет. • (sǎčet.)

съчета́ние съчетание#Bulgarian

Abbreviation of съчета́ние (sǎčetánie, “combination”).


съчетание

съчета́ние • (sǎčetánie)

съчета́ние (canonical)
sǎčetánie (romanization)
съчета́ние (indefinite singular)
съчета́ния (indefinite plural)
съчета́нието (definite singular)
съчета́нията (definite plural)

bg-ndecl

съчета́ние<>

Audio

в съчета́ние с


смъдок

bg-noun

смъдо́к • (smǎdók) m

смъдо́к (canonical)
smǎdók (romanization)
смъдо́к (indefinite singular)
смъдо́ци (indefinite plural)
смъдо́кът (definite singular subjective)
смъдо́ците (definite plural subjective)
смъдо́ка (definite objective singular)
смъдо́ците (definite objective plural)
смъдо́ка (count-form plural)

Uncertain. By surface analysis, смъдя́ (smǎdjá, “to smoulder”) + -ок (-ok). See also Proto-Slavic *sǫdakъ.

surf

смудо́к — with dialectal reflexes of Proto-Slavic *-ǫ-

zander, pikeperch (ray-finned fish of subfamily Luciopercinae, particularly of genus Sander)


мърва

bg-noun

мъ́рва • (mǎ́rva) f (relational adjective мъ́рвен)

мъ́рва (canonical)
mǎ́rva (romanization)
мъ́рвен (adjective relational)
мъ́рва (indefinite singular)
мъ́рви (indefinite plural)
мъ́рвата (definite singular)
мъ́рвите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *mьrva (“crumb”).

inh+

(collective) finely ground dust, ash, speckles


кувертюра

bg-noun

кувертю́ра • (kuvertjúra) f

кувертю́ра (canonical)
kuvertjúra (romanization)
кувертю́ра (indefinite singular)
кувертю́ри (indefinite plural)
кувертю́рата (definite singular)
кувертю́рите (definite plural)

bg-ndecl

кувертю́ра<>

Audio

железен креват, покрит с плетена кувертю́ра

an iron bed covered with a knitted bedspread

železen krevat, pokrit s pletena kuvertjúra


адаптивността

head

адаптивността́

адаптивността́ • (adaptivnosttá)

адаптивността́ (canonical)
adaptivnosttá (romanization)

адапти́вност адаптивност#Bulgarian

definite singular of адапти́вност (adaptívnost)


адепти

аде́пти • (adépti)

аде́пти (canonical)
adépti (romanization)

аде́пт адепт#Bulgarian


тъждества

тъждества́ • (tǎždestvá)

тъждества́ (canonical)
tǎždestvá (romanization)

тъждество́ тъждество#Bulgarian

indefinite plural of тъждество́ (tǎždestvó)


адвокатство

bg-noun

адвока́тство

адвока́тство • (advokátstvo) n

адвока́тство (canonical)
advokátstvo (romanization)
адвока́тство (indefinite singular)
адвока́тството (definite singular)

bg-ndecl

адвока́тство</n:sg>

From адвока́т (advokát, “lawyer”) + -ство (-stvo, “-ship, -hood”).

affix

lawyership, advocacy; the profession of a lawyer or advocate


адвокатлък

bg-noun

адвокатлъ́к • (advokatlǎ́k) n

адвокатлъ́к (canonical)
advokatlǎ́k (romanization)
адвокатлъ́к (indefinite singular)
адвокатлъ́кът (definite singular subjective)
адвокатлъ́ка (definite objective singular)

bg-ndecl

адвокатлъ́к</n:sg>

From адвока́т (advokát, “lawyer”) + -лъ́к (-lǎ́k, “-ship, -hood”, colloquial occupational suffix).

affix

адвока́тство адвокатство#Bulgarian

(archaic, now colloquial) Synonym of адвока́тство (advokátstvo, “lawyership, advocacy”)


адвокатщина

bg-noun

адвока́тщина

адвока́тщина • (advokátština) f

адвока́тщина (canonical)
advokátština (romanization)
адвока́тщина (indefinite singular)
адвока́тщини (indefinite plural)
адвока́тщината (definite singular)
адвока́тщините (definite plural)

bg-ndecl

адвока́тщина<>

From адвока́т (advokát, “lawyer”) + -щина (-ština, “-dom, -hood”). Meaning is slightly exceptional, in that it doesn't mean “lawyership” (the state of being of a lawyer) but rather the specific sleight of hand practised by a lawyer.

affix

Lawyering, especially making cunning, legalistic arguments through distortions, deceptions, etc., as fitting of a lawyer. Legal cunning or artifice.


тъждество

bg-noun

тъждество́ • (tǎždestvó) n

тъждество́ (canonical)
tǎždestvó (romanization)
тъждество́ (indefinite singular)
тъждества́ (indefinite plural)
тъждество́то (definite singular)
тъждества́та (definite plural)

bg-ndecl

тъждество́<>

Borrowed from Russian то́ждество (tóždestvo), itself derived from Old Church Slavonic тожде (tožde) / тъжде (tŭžde, “the same”).

bor+

(literary) identity (the quality of being exactly the same)

(mathematics) identity (expression that is true for all values of its variables)


министърки

head

мини́стърки • (minístǎrki)

мини́стърки (canonical)
minístǎrki (romanization)

мини́стърка министърка#Bulgarian

indefinite plural of мини́стърка (minístǎrka)


адмирации

адмира́ции • (admirácii)

адмира́ции (canonical)
admirácii (romanization)

адмира́ция адмирация#Bulgarian

indefinite plural of адмира́ция (admirácija)


отглеждане

bg-verbal noun

отгле́ждане • (otgléždane) n

отгле́ждане (canonical)
otgléždane (romanization)
отгле́ждане (indefinite singular)
отгле́ждания (indefinite plural)
отгле́ждането (definite singular)
отгле́жданията (definite plural)

bg-ndecl

отгле́ждане<>

Audio

From отгле́ждам (otgléždam) + -не (-ne).

отгле́ждане на расте́ния

отгле́ждам отглеждам#Bulgarian

verbal noun of отгле́ждам (otgléždam) raising, breeding, growing


адресати

head

адреса́ти • (adresáti)

адреса́ти (canonical)
adresáti (romanization)

адреса́т адресат#Bulgarian


адресатки

адреса́тки • (adresátki)

адреса́тки (canonical)
adresátki (romanization)

адреса́тка адресатка#Bulgarian

indefinite plural of адреса́тка (adresátka)


министърка

bg-noun

мини́стърка • (minístǎrka) f

мини́стърка (canonical)
minístǎrka (romanization)
мини́стърка (indefinite singular)
мини́стърки (indefinite plural)
мини́стърката (definite singular)
мини́стърките (definite plural)

bg-ndecl

мини́стърка<>

From мини́стър (minístǎr, “minister”) + -ка (-ka, feminine suffix).

affix

мини́стър министър#Bulgarian

female equivalent of мини́стър (minístǎr): female minister


адресници

head

адре́сници • (adrésnici)

адре́сници (canonical)
adrésnici (romanization)

адре́сник адресник#Bulgarian

indefinite plural of адре́сник (adrésnik)


адресанти

адреса́нти • (adresánti)

адреса́нти (canonical)
adresánti (romanization)

адреса́нт адресант#Bulgarian

indefinite plural of адреса́нт (adresánt)


администриране

bg-verbal noun

администри́ране

администри́ране • (administrírane) n

администри́ране (canonical)
administrírane (romanization)
администри́ране (indefinite singular)
администри́рания (indefinite plural)
администри́рането (definite singular)
администри́ранията (definite plural)

bg-ndecl

администри́ране<>

From администри́рам (administríram) + -не (-ne).

affix

администри́рам

администри́рам администрирам#Bulgarian

verbal noun of администри́рам (administríram)


адресантки

head

адреса́нтки • (adresántki)

адреса́нтки (canonical)
adresántki (romanization)

адреса́нтка адресантка#Bulgarian

indefinite plural of адреса́нтка (adresántka)


адресника

адре́сника • (adrésnika)

адре́сника (canonical)
adrésnika (romanization)

адре́сник адресник#Bulgarian

inflection of адре́сник (adrésnik):
definite object singular

адре́сник адресник#Bulgarian

inflection of адре́сник (adrésnik):
count form


адресът

адре́сът • (adrésǎt)

адре́сът (canonical)
adrésǎt (romanization)

адре́с адрес#Bulgarian

definite subject singular of адре́с (adrés)


ръководство

bg-noun

ръково́дство

ръково́дство • (rǎkovódstvo) n

ръково́дство (canonical)
rǎkovódstvo (romanization)
ръково́дство (indefinite singular)
ръково́дства (indefinite plural)
ръково́дството (definite singular)
ръково́дствата (definite plural)

bg-ndecl

ръково́дство<>

By surface analysis, ръко- (rǎko-, “hand-”) + водство (vodstvo, “leadership”).

surf

(uncountable) leadership, management, direction, governing

(collective) leadership, management, the brass


адресантка

bg-noun

адреса́нтка • (adresántka) f

адреса́нтка (canonical)
adresántka (romanization)
адреса́нтка (indefinite singular)
адреса́нтки (indefinite plural)
адреса́нтката (definite singular)
адреса́нтките (definite plural)

bg-ndecl

адреса́нтка<>

From адреса́нт (adresánt, “sender”) + -ка (-ka, feminine suffix).

affix

адреса́нт адресант#Bulgarian

female equivalent of адреса́нт (adresánt, “sender”)


адресник

bg-noun

адре́сник • (adrésnik) m

адре́сник (canonical)
adrésnik (romanization)
адре́сник (indefinite singular)
адре́сници (indefinite plural)
адре́сникът (definite singular subjective)
адре́сниците (definite plural subjective)
адре́сника (definite objective singular)
адре́сниците (definite objective plural)
адре́сника (count-form plural)

By surface analysis, адре́с (adrés) + -ник (-nik).

surf

address book (book that contains a list of addresses and occupations of individuals and businesses in a particular area)


адмириране

bg-verbal noun

адмири́ране • (admirírane) n

адмири́ране (canonical)
admirírane (romanization)
адмири́ране (indefinite singular)
адмири́рания (indefinite plural)
адмири́рането (definite singular)
адмири́ранията (definite plural)

bg-ndecl

адмири́ране<>

From адмири́рам (admiríram) + -не (-ne).

адмири́рам адмирирам#Bulgarian


адмиралство

bg-noun

адмира́лство

адмира́лство • (admirálstvo) n

адмира́лство (canonical)
admirálstvo (romanization)
адмира́лство (indefinite singular)
адмира́лството (definite singular)

bg-ndecl

адмира́лство</n:sg>

From адмира́л (admirál, “admiral”) + -ство (-stvo, “-hood”).

affix

admiralcy (the rank or stead of an admiral)


адресатка

bg-noun

адреса́тка • (adresátka) f

адреса́тка (canonical)
adresátka (romanization)
адреса́тка (indefinite singular)
адреса́тки (indefinite plural)
адреса́тката (definite singular)
адреса́тките (definite plural)

bg-ndecl

адреса́тка<>

From адреса́т (adresát, “addressee”) + -ка (-ka, feminine suffix).

affix

адреса́т адресат#Bulgarian

female equivalent of адреса́т (adresát, “addressee”)


трицветна теменуга

bg-noun

трицве́тна темену́га

трицве́тна темену́га • (tricvétna temenúga) f

трицве́тна темену́га (canonical)
tricvétna temenúga (romanization)
трицве́тна темену́га (indefinite singular)
трицве́тни темену́ги (indefinite plural)
трицве́тната темену́га (definite singular)
трицве́тните темену́ги (definite plural)

bg-ndecl

трицве́тна<#> темену́га<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-трицветна теменуга.wav

Audio

From трицве́тна (tricvétna, “three-colour”) + темену́га (temenúga, “violet”)

compound

И́маме трицве́тни темену́ги в на́шата гради́на

Ímame tricvétni temenúgi v nášata gradína


Млечен път

bg-noun

мле́чен път • (mléčen pǎt) m

мле́чен път (canonical)
mléčen pǎt (romanization)
мле́чен пъ́т (indefinite singular)
мле́ченият пъ́т (definite singular subjective)
мле́чения пъ́т (definite objective singular)

bg-ndecl

мле́чен<#> път</n:sg>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-Млечен път.wav

Audio

From мле́чен (mléčen, “milky”) + път (pǎt, “way”)

compound

(astronomy) Milky Way (The Milky Way Galaxy, the galaxy in which Earth is located)


млечен зъб

bg-noun

мле́чен зъб • (mléčen zǎb)

мле́чен зъб (canonical)
mléčen zǎb (romanization)
мле́чен зъ́б (indefinite singular)
мле́чени зъ́бове (indefinite plural)
мле́ченият зъ́б (definite singular subjective)
мле́чените зъ́бове (definite plural subjective)
мле́чения зъ́б (definite objective singular)
мле́чените зъ́бове (definite objective plural)
мле́чени зъ́ба (count-form plural)

bg-ndecl

мле́чен<#> зъб<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-млечен зъб.wav

Audio

From мле́чен (mléčen, “milk”) + зъб (zǎb, “tooth”)


аеробиката

head

аеро́биката • (aeróbikata)

аеро́биката (canonical)
aeróbikata (romanization)

аеро́бика аеробика#Bulgarian

definite singular of аеро́бика (aeróbika)


адсорбиране

bg-verbal noun

адсорби́ране

адсорби́ране • (adsorbírane) n

адсорби́ране (canonical)
adsorbírane (romanization)
адсорби́ране (indefinite singular)
адсорби́рания (indefinite plural)
адсорби́рането (definite singular)
адсорби́ранията (definite plural)

bg-ndecl

адсорби́ране<>

From адсорби́рам (adsorbíram) + -не (-ne).

адсорби́рам адсорбирам#Bulgarian


млезга

bg-noun

млезга́ • (mlezgá) f

млезга́ (canonical)
mlezgá (romanization)
млeзга (indefinite singular)
млeзга́та (definite singular)

Either a conflation of dialectal млези́во (mlezívo, “colostrum”) and мъзга́ (mǎzgá, “sap”), or perhaps from an earlier Proto-Slavic *melzga (no direct cognates in other Slavic languages).


адсорбция

адсо́рбция • (adsórbcija) f

адсо́рбция (canonical)
adsórbcija (romanization)
адсо́рбция (indefinite singular)
адсо́рбции (indefinite plural)
адсо́рбцията (definite singular)
адсо́рбциите (definite plural)

bg-ndecl

адсо́рбция<>

Internationalism, likely borrowed from German Adsorption, first coined c. 1882. Compare English adsorption of the same origin.
At any rate, ultimately from the Latin roots Latin ad- (“to, towards”) + Latin sorbeō (“drink up”) + Latin -tiō (noun-forming suffix), literally “drinking-up/sucking-in towards”.


квакане

bg-verbal noun

ква́кане • (kvákane) n

ква́кане (canonical)
kvákane (romanization)
ква́кане (indefinite singular)
ква́кания (indefinite plural)
ква́кането (definite singular)
ква́канията (definite plural)

Audio

Гора́та ехте́ше от ква́кането на жа́бите

The forest echoed with the croaking of frogs

ква́кам квакам#Bulgarian


свредел

bg-noun

свре́дел • (svrédel) m

свре́дел (canonical)
svrédel (romanization)
свре́дел (indefinite singular)
свре́дели (indefinite plural)
свре́делът (definite singular subjective)
свре́делите (definite plural subjective)
свре́дела (definite objective singular)
свре́делите (definite objective plural)
свре́дела (count-form plural)

Audio


копаене

bg-verbal noun

копа́ене • (kopáene) n

копа́ене (canonical)
kopáene (romanization)
копа́ене (indefinite singular)
копа́ения (indefinite plural)
копа́енето (definite singular)
копа́енията (definite plural)

bg-ndecl

копа́ене<+ия>

Audio

Ово́шките и́скат гри́жи , и́скат чи́стене, пръ́скане , копа́ене

The fruit trees want care, they want cleaning, spraying, digging

Ovóškite ískat gríži , ískat čístene, prǎ́skane , kopáene

копа́я копая#Bulgarian


градинска вила

bg-noun

гради́нска ви́ла

гради́нска ви́ла • (gradínska víla) f

гради́нска ви́ла (canonical)
gradínska víla (romanization)
гради́нска ви́ла (indefinite singular)
гради́нски ви́ли (indefinite plural)
гради́нската ви́ла (definite singular)
гради́нските ви́ли (definite plural)

bg-ndecl

гради́нска<#> ви́ла<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-градинска вила.wav

From гради́нска (gradínska, “garden”) + ви́ла (víla, “fork”)

compound

гради́нска<t:garden>


вилица за копаене

bg-noun

ви́лица за копа́ене

ви́лица за копа́ене • (vílica za kopáene) f

ви́лица за копа́ене (canonical)
vílica za kopáene (romanization)
ви́лица за копа́ене (indefinite singular)
ви́лици за копа́ене (indefinite plural)
ви́лицата за копа́ене (definite singular)
ви́лиците за копа́ене (definite plural)

bg-ndecl

ви́лица<> за копа́ене

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-вилица за копаене.wav

From ви́лица (vílica, “fork”) + за (za, “for”) + копа́ене (kopáene, “digging”)

compound

(usually small) digging fork, garden fork


вила за копаене

bg-noun

ви́ла за копа́ене

ви́ла за копа́ене • (víla za kopáene) f

ви́ла за копа́ене (canonical)
víla za kopáene (romanization)
ви́ла за копа́ене (indefinite singular)
ви́ли за копа́ене (indefinite plural)
ви́лата за копа́ене (definite singular)
ви́лите за копа́ене (definite plural)

bg-ndecl

ви́ла<> за копа́ене

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-вила за копаене.wav

From ви́ла (víla, “fork”) + за (za, “for”) + копа́ене (kopáene, “digging”)


градинска вилица

bg-noun

гради́нска ви́лица

гради́нска ви́лица • (gradínska vílica) f

гради́нска ви́лица (canonical)
gradínska vílica (romanization)
гради́нска ви́лица (indefinite singular)
гради́нски ви́лици (indefinite plural)
гради́нската ви́лица (definite singular)
гради́нските ви́лици (definite plural)

bg-ndecl

гради́нска<#> ви́лица<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-градинска вилица.wav

From гради́нска (gradínska, “garden”) + ви́лица (vílica, “fork”)

compound

гради́нска<t:garden>


нареч.

bg-noun

наре́ч. • (naréč.) n

наре́ч. (canonical)
naréč. (romanization)

наре́чие наречие#Bulgarian

(grammar) Abbreviation of наре́чие (naréčie, “adverb”).


проектокабинет

прое́ктокабинет

прое́ктокабинет • (proéktokabinet) m

прое́ктокабинет (canonical)
proéktokabinet (romanization)
прое́ктокабинет (indefinite singular)
прое́ктокабинети (indefinite plural)
прое́ктокабинетът (definite singular subjective)
прое́ктокабинетите (definite plural subjective)
прое́ктокабинета (definite objective singular)
прое́ктокабинетите (definite objective plural)
прое́ктокабинета (count-form plural)

bg-ndecl

прое́ктокабинет<>

From прое́кт (proékt, “project, provision”) + -о- (-o-, excrescent) + кабине́т (kabinét, “cabinet”).

affix

Остава да видим дали проектокабинетът „Габриел“ ще бъде одобрен от партньорите.
Ostava da vidim dali proektokabinetǎt „Gabriel“ šte bǎde odobren ot partnjorite.
It remains to be seen whether the provisional Gabriel cabinet will receive approval from the partners.

(politics) provisional cabinet; a proposed ministerial cabinet which has not yet been approved


пъхането

head

пъ́хането • (pǎ́haneto)

пъ́хането (canonical)
pǎ́haneto (romanization)

пъ́хане пъхане#Bulgarian


пъханията

пъ́ханията • (pǎ́hanijata)

пъ́ханията (canonical)
pǎ́hanijata (romanization)

пъ́хане пъхане#Bulgarian


пъхания

пъ́хания • (pǎ́hanija)

пъ́хания (canonical)
pǎ́hanija (romanization)

пъ́хане пъхане#Bulgarian


пъхане

bg-verbal noun

пъ́хане • (pǎ́hane) n

пъ́хане (canonical)
pǎ́hane (romanization)
пъ́хане (indefinite singular)
пъ́хания (indefinite plural)
пъ́хането (definite singular)
пъ́ханията (definite plural)

пъ́хам пъхам#Bulgarian


набой

bg-noun

набо́й or на́бой • (nabój or náboj) m

набо́й (canonical)
на́бой (canonical)
nabój (romanization)
náboj (romanization)
набо́й (indefinite singular)
набо́и (indefinite plural)
набо́ят (definite singular subjective)
набо́ите (definite plural subjective)
набо́я (definite objective singular)
набо́ите (definite objective plural)
набо́я (count-form plural)

By surface analysis, на- (na-) + бой (boj, “fight”).

surf

swelling, bruise, wound (left from a strike)

large screwer (tool for screwing or stabbing)


върколак

bg-noun

въркола́к • (vǎrkolák) m

въркола́к (canonical)
vǎrkolák (romanization)
въркола́к (indefinite singular)
въркола́ци (indefinite plural)
въркола́кът (definite singular subjective)
въркола́ците (definite plural subjective)
въркола́ка (definite objective singular)
въркола́ците (definite objective plural)
въркола́ка (count-form plural)

desc

→ Byzantine Greek: βουρκόλακας (bourkólakas, “vampire”, noun)

Greek: βρικόλακας (vrikólakas, “vampire”, noun)

βρικολακιάζω

⇒ Greek: βρικολακιάζω (vrikolakiázo, “to turn into a vampire; to bring up bad memories”, verb)

From Proto-Slavic *vьlkolakъ (“werewolf”).

вълкола́к вълколак#Bulgarian

Alternative form of вълкола́к (vǎlkolák)


мърха

bg-noun

мъ́рха • (mǎ́rha) f

мъ́рха (canonical)
mǎ́rha (romanization)
мъ́рха (indefinite singular)
мъ́рхи (indefinite plural)
мъ́рхата (definite singular)
мъ́рхите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *mьrxa (“decay”). The plant bears its name because of its repulsive odour.

inh+

stinking goosefoot (Chenopodium vulvaria)


боят

head

бо́ят • (bójat) m


бойовете

бойо́вете • (bojóvete) m

бойо́вете (canonical)
bojóvete (romanization)


латинка

bg-noun

лати́нка • (latínka) f

лати́нка (canonical)
latínka (romanization)
лати́нка (indefinite singular)
лати́нки (indefinite plural)
лати́нката (definite singular)
лати́нките (definite plural)

Audio

има́ме лати́нки в на́шата гради́на


мащеха

ма́щеха • (mášteha) f

ма́щеха (canonical)
mášteha (romanization)
ма́щеха (indefinite singular)
ма́щехи (indefinite plural)
ма́щехата (definite singular)
ма́щехите (definite plural)
ма́щехо (singular vocative)
ма́щехи (plural vocative)

bg-ndecl

ма́щеха<(v)>


малкаш

bg-noun

малка́ш • (malkáš) m

малка́ш (canonical)
malkáš (romanization)
малка́ш (indefinite singular)
малка́ши (indefinite plural)
малка́шът (definite singular subjective)
малка́шите (definite plural subjective)
малка́ша (definite objective singular)
малка́шите (definite objective plural)
малка́ша (count-form plural)

ма́лък (málǎk, “small, little”) + -аш (-aš)

affix

commoner, pleb, peasant (a person of low social status)


мешава

bg-noun

меша́ва • (mešáva) f

меша́ва (canonical)
mešáva (romanization)
меча́ва (indefinite singular)
меча́ви (indefinite plural)
меча́вата (definite singular)
меча́вите (definite plural)

By surface analysis, ме́шам (méšam, “to mix, to mess around”) + -ава (-ava).

surf

interference, meddling (in one's business)


императрици

head

императри́ци

императри́ци • (imperatríci) f

императри́ци (canonical)
imperatríci (romanization)

императри́ца императрица#Bulgarian

inflection of императри́ца (imperatríca):

императри́ца императрица#Bulgarian


императрицата

императри́цата

императри́цата • (imperatrícata) f

императри́цата (canonical)
imperatrícata (romanization)

императри́ца императрица#Bulgarian

definite singular of императри́ца (imperatríca)


императорът

импера́торът

импера́торът • (imperátorǎt) m

импера́торът (canonical)
imperátorǎt (romanization)

импера́тор император#Bulgarian

definite subject singular of импера́тор (imperátor)


императорите

импера́торите

импера́торите • (imperátorite) m

импера́торите (canonical)
imperátorite (romanization)

импера́тор император#Bulgarian

definite plural of импера́тор (imperátor)


императори

импера́тори • (imperátori) m

импера́тори (canonical)
imperátori (romanization)

импера́тор император#Bulgarian

inflection of импера́тор (imperátor):
indefinite plural

импера́тор император#Bulgarian

inflection of импера́тор (imperátor):
vocative plural


императриците

императри́ците

императри́ците • (imperatrícite) f

императри́ците (canonical)
imperatrícite (romanization)

императри́ца императрица#Bulgarian

definite plural of императри́ца (imperatríca)


риган

bg-noun

ри́ган • (rígan) f (relational adjective ри́ганов)

ри́ган (canonical)
rígan (romanization)
ри́ганов (adjective relational)
ри́ган (indefinite singular)
ри́гани (indefinite plural)
ри́ганът (definite singular subjective)
ри́ганите (definite plural subjective)
ри́гана (definite objective singular)
ри́ганите (definite objective plural)
ри́гана (count-form plural)

Borrowed from Greek ρίγανη (rígani), ultimately from Ancient Greek ὀρῑ́γᾰνον (orī́ganon). Doublet of орига́но (origáno).

oregano (herb of genus Origanum, within the Lamiaceae family)


метва

ме́тва • (métva) f (relational adjective ме́твен)

ме́тва (canonical)
métva (romanization)
ме́твен (adjective relational)
ме́тва (indefinite singular)
ме́тви (indefinite plural)
ме́твата (definite singular)
ме́твите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *męty (v-stem), ultimately of substrate origin. Superseded by its doublet ме́нта (ménta) (Latin borrowing).

inh+

mint (herb of genus Mentha, within the Lamiaceae family)


мелица

bg-noun

ме́лица • (mélica) f

ме́лица (canonical)
mélica (romanization)
ме́лица (indefinite singular)
ме́лици (indefinite plural)
ме́лицата (definite singular)
ме́лиците (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *mędlica (equivalent to *mędlo + *-ica).

scutcher (old-fashioned tool for scutching linen, hemp, flax, or other fibers)

(figurative, derogatory) female tattler, gossiper (woman who talks and gossips too much)


девойко

head

дево́йко • (devójko)

дево́йко (canonical)
devójko (romanization)

дево́йка девойка#Bulgarian


кариеси

ка́риеси • (káriesi)

ка́риеси (canonical)
káriesi (romanization)

ка́риес кариес#Bulgarian


кариоза

bg-noun

карио́за • (karióza) f

карио́за (canonical)
karióza (romanization)
карио́за (indefinite singular)
карио́зата (definite singular)

bg-ndecl

карио́за</n:sg>

From Latin cariōsus (“decayed”) + -о́за (-óza, “-osis”, disease-forming suffix).

affix

The process of formation of a caries, an internal rotting of a bone or tooth; cariosis.


костенурчето

head

костену́рчето

костену́рчето • (kostenúrčeto)

костену́рчето (canonical)
kostenúrčeto (romanization)

костену́рче костенурче#Bulgarian

definite singular of костену́рче (kostenúrče)


костенурчета

костену́рчета

костену́рчета • (kostenúrčeta)

костену́рчета (canonical)
kostenúrčeta (romanization)

костену́рче костенурче#Bulgarian

indefinite plural of костену́рче (kostenúrče)


костенурчетата

костену́рчетата

костену́рчетата • (kostenúrčetata)

костену́рчетата (canonical)
kostenúrčetata (romanization)

костену́рче костенурче#Bulgarian

definite plural of костену́рче (kostenúrče)


мяра

bg-noun

мя́ра • (mjára) f (relational adjective ме́рен)

мя́ра (canonical)
mjára (romanization)
ме́рен (adjective relational)
мя́ра (indefinite singular)
мя́ри (indefinite plural)
мя́рата (definite singular)
мя́рите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *měra, a deverbal noun of ме́ря (mérja, “to measure”).

measurement standard, norm (an object or a reference against which a measurement is done)


костенурче

костену́рче • (kostenúrče) n

костену́рче (canonical)
kostenúrče (romanization)
костену́рче (indefinite singular)
костену́рчета (indefinite plural)
костену́рчето (definite singular)
костену́рчетата (definite plural)

bg-ndecl

костену́рче<>

By surface analysis, костену́рка (kostenúrka) + -че (-če), with the -че (-če) taking the place of the -ка (-ka).

surf

костену́рка костенурка#Bulgarian

diminutive of костену́рка (kostenúrka), a little turtle


ушна кал

bg-noun

у́шна кал • (úšna kal) f

у́шна кал (canonical)
úšna kal (romanization)
у́шна ка́л (indefinite singular)
у́шната ка́л (definite singular)

By surface analysis, у́шен (úšen, “aural, ear”) + кал (kal, “mud”).


легенди

head

леге́нди • (legéndi)

леге́нди (canonical)
legéndi (romanization)

леге́нда легенда#Bulgarian


физически лица

физи́чески лица́

физи́чески лица́ • (fizíčeski licá)

физи́чески лица́ (canonical)
fizíčeski licá (romanization)

физи́ческо лице́
физическо лице#Bulgarian

indefinite plural of физи́ческо лице́ (fizíčesko licé)


природни бедствия

приро́дни бе́дствия

приро́дни бе́дствия • (priródni bédstvija)

приро́дни бе́дствия (canonical)
priródni bédstvija (romanization)

приро́дно бе́дствие
природно бедствие#Bulgarian

indefinite plural of приро́дно бе́дствие (priródno bédstvie)


природни закони

приро́дни зако́ни

приро́дни зако́ни • (priródni zakóni)

приро́дни зако́ни (canonical)
priródni zakóni (romanization)

приро́ден зако́н
природен закон#Bulgarian

indefinite plural of приро́ден зако́н (priróden zakón)


футболисти

футболи́сти • (futbolísti)

футболи́сти (canonical)
futbolísti (romanization)

футболи́ст футболист#Bulgarian

indefinite plural of футболи́ст (futbolíst)


природните науки

приро́дните нау́ки

приро́дните нау́ки • (priródnite naúki)

приро́дните нау́ки (canonical)
priródnite naúki (romanization)

приро́дни нау́ки
природни науки#Bulgarian

definite plural of приро́дни нау́ки (priródni naúki)


физическото лице

физи́ческото лице́

физи́ческото лице́ • (fizíčeskoto licé)

физи́ческото лице́ (canonical)
fizíčeskoto licé (romanization)

definite singular of физи́ческо лице́ (fizíčesko licé)


футболистки

футболи́стки

футболи́стки • (futbolístki)

футболи́стки (canonical)
futbolístki (romanization)

футболи́стка футболистка#Bulgarian

indefinite plural of футболи́стка (futbolístka)


физическото възпитание

физи́ческото възпита́ние

физи́ческото възпита́ние • (fizíčeskoto vǎzpitánie)

физи́ческото възпита́ние (canonical)
fizíčeskoto vǎzpitánie (romanization)

физи́ческо възпита́ние
физическо възпитание#Bulgarian

definite singular of физи́ческо възпита́ние (fizíčesko vǎzpitánie)

en-физическото_възпитание-bg-noun-5V2CjlW2


физическите лица

физи́ческите лица́

физи́ческите лица́ • (fizíčeskite licá)

физи́ческите лица́ (canonical)
fizíčeskite licá (romanization)

definite plural of физи́ческо лице́ (fizíčesko licé)


природна география

bg-noun

приро́дна геогра́фия

приро́дна геогра́фия • (priródna geográfija) f

приро́дна геогра́фия (canonical)
priródna geográfija (romanization)
приро́дна геогра́фия (indefinite singular)
приро́дната геогра́фия (definite singular)

bg-ndecl

приро́дна<#> геогра́фия</n:sg>

From приро́дна (priródna) + геогра́фия (geográfija).

compound

физи́ческа геогра́фия
физическа география#Bulgarian

(geography) Synonym of физи́ческа геогра́фия (fizíčeska geográfija, “physical geography”).


природен закон

bg-noun

приро́ден зако́н

приро́ден зако́н • (priróden zakón) m

приро́ден зако́н (canonical)
priróden zakón (romanization)
приро́ден зако́н (indefinite singular)
приро́дни зако́ни (indefinite plural)
приро́дният зако́н (definite singular subjective)
приро́дните зако́ни (definite plural subjective)
приро́дния зако́н (definite objective singular)
приро́дните зако́ни (definite objective plural)
приро́дни зако́на (count-form plural)

bg-ndecl

приро́ден<#*> зако́н<>


природно бедствие

bg-noun

приро́дно бе́дствие

приро́дно бе́дствие • (priródno bédstvie) n

приро́дно бе́дствие (canonical)
priródno bédstvie (romanization)
приро́дно бе́дствие (indefinite singular)
приро́дни бе́дствия (indefinite plural)
приро́дното бе́дствие (definite singular)
приро́дните бе́дствия (definite plural)

bg-ndecl

приро́дно<#> бе́дствие<>


природни науки

bg-noun

приро́дни нау́ки

приро́дни нау́ки • (priródni naúki) pl

приро́дни нау́ки (canonical)
priródni naúki (romanization)
приро́дни нау́ки (indefinite plural)
приро́дните нау́ки (definite plural)

bg-ndecl

приро́дни<#> нау́ки</n:pl>


физическото

head

физи́ческото

физи́ческото • (fizíčeskoto)

физи́ческото (canonical)
fizíčeskoto (romanization)

физи́ческо физическо#Bulgarian

definite singular of физи́ческо (fizíčesko)


природен газ

bg-noun

приро́ден газ

приро́ден газ • (priróden gaz) m

приро́ден газ (canonical)
priróden gaz (romanization)
приро́ден га́з (indefinite singular)
приро́дният га́з (definite singular subjective)
приро́дния га́з (definite objective singular)

bg-ndecl

приро́ден<#*> газ</n:sg>


физичка

bg-noun

физи́чка • (fizíčka) f

физи́чка (canonical)
fizíčka (romanization)
физи́чка (indefinite singular)
физи́чки (indefinite plural)
физи́чката (definite singular)
физи́чките (definite plural)

By surface analysis, физи́к (fizík, “physicist”) + -ка (-ka, feminine suffix).

surf

физи́к физик#Bulgarian

female equivalent of физи́к (fizík, “physicist”)


физическо лице

bg-noun

физи́ческо лице́

физи́ческо лице́ • (fizíčesko licé) n

физи́ческо лице́ (canonical)
fizíčesko licé (romanization)
физи́ческо лице́ (indefinite singular)
физи́чески лица́ (indefinite plural)
физи́ческото лице́ (definite singular)
физи́ческите лица́ (definite plural)

bg-ndecl

физи́ческо<#> лице́<>


физическо възпитание

bg-noun

физи́ческо възпита́ние

физи́ческо възпита́ние • (fizíčesko vǎzpitánie) n

физи́ческо възпита́ние (canonical)
fizíčesko vǎzpitánie (romanization)
физи́ческо възпита́ние (indefinite singular)
физи́ческото възпита́ние (definite singular)

bg-ndecl

физи́ческо<#> възпита́ние</n:sg>

en-физическо_възпитание-bg-noun-F2G5OuRv

bodybuilding, physical culture (building up one's body's muscles etc.)

en-физическо_възпитание-bg-noun-o78JKDcm


футболистка

bg-noun

футболи́стка

футболи́стка • (futbolístka) f

футболи́стка (canonical)
futbolístka (romanization)
футболи́стка (indefinite singular)
футболи́стки (indefinite plural)
футболи́стката (definite singular)
футболи́стките (definite plural)

bg-ndecl

футболи́стка<>

From футболи́ст (futbolíst) + -ка (-ka).

футболи́ст футболист#Bulgarian

(soccer) female equivalent of футболи́ст (futbolíst): female footballer


физкултура

bg-noun

физкулту́рен

фи́зкултура • (fízkultura) f (relational adjective физкулту́рен)

фи́зкултура (canonical)
fízkultura (romanization)
физкулту́рен (adjective relational)
фи́зкултура (indefinite singular)
фи́зкултурата (definite singular)

bg-ndecl

фи́зкултура</n:sg>

Apparently abbreviated from физи́ческа култу́ра (fizíčeska kultúra). Compare Russian физкультура (fizkulʹtura), Macedonian фискултура (fiskultura).


физическо

bg-noun

физи́ческо • (fizíčesko) n

физи́ческо (canonical)
fizíčesko (romanization)
физи́ческо (indefinite singular)
физи́ческото (definite singular)

bg-ndecl

физи́ческо</n:sg>

Clipping of физи́ческо възпита́ние (fizíčesko vǎzpitánie).

clipping

физи́ческо възпита́ние

physical education
physical education#English


физическа география

bg-noun

физи́ческа геогра́фия

физи́ческа геогра́фия • (fizíčeska geográfija) f

физи́ческа геогра́фия (canonical)
fizíčeska geográfija (romanization)
физи́ческа геогра́фия (indefinite singular)
физи́ческата геогра́фия (definite singular)

bg-ndecl

физи́ческа<#> геогра́фия</n:sg>

From физи́ческа (fizíčeska) + геогра́фия (geográfija).

compound

bg:Физическа география


физическа култура

bg-noun

физи́ческа култу́ра

физи́ческа култу́ра • (fizíčeska kultúra) f

физи́ческа култу́ра (canonical)
fizíčeska kultúra (romanization)
физи́ческа култу́ра (indefinite singular)
физи́ческата култу́ра (definite singular)

bg-ndecl

физи́ческа<#> култу́ра</n:sg>


сутерени

head

сутере́ни • (suteréni)

сутере́ни (canonical)
suteréni (romanization)

сутере́н сутерен#Bulgarian


сутерена

сутере́на • (suteréna)

сутере́на (canonical)
suteréna (romanization)

сутере́н сутерен#Bulgarian

inflection of сутере́н (suterén):
definite object singular

сутере́н сутерен#Bulgarian

inflection of сутере́н (suterén):
count form


сутеренът

сутере́нът • (suterénǎt)

сутере́нът (canonical)
suterénǎt (romanization)

сутере́н сутерен#Bulgarian

definite subject singular of сутере́н (suterén)


сутерен

bg-noun

сутере́н • (suterén) m (relational adjective сутере́нен)

сутере́н (canonical)
suterén (romanization)
сутере́нен (adjective relational)
сутере́н (indefinite singular)
сутере́ни (indefinite plural)
сутере́нът (definite singular subjective)
сутере́ните (definite plural subjective)
сутере́на (definite objective singular)
сутере́ните (definite objective plural)
сутере́на (count-form plural)


сутерените

head

сутере́ните • (suterénite)

сутере́ните (canonical)
suterénite (romanization)

сутере́н сутерен#Bulgarian


месопуст

bg-noun

месопу́ст • (mesopúst) m (relational adjective месопу́стен)

месопу́ст (canonical)
mesopúst (romanization)
месопу́стен (adjective relational)
месопу́ст (indefinite singular)
месопу́стът (definite singular subjective)
месопу́ста (definite objective singular)

bg-ndecl

месопу́ст</n:sg>

Compound of месо (meso, “meat”) + -о- (-o-) + пуст (pust, “empty, devoid”), inherited from Old Church Slavonic мѧсопоустъ. Synchronically, probably a calque of Latin carnisprivium.

inh+

(ecclesiastical) beginning of fasting; particularly Месопустна неделя (equivalent to Catholic “Quinquagesima”)


гриж

bg-noun

гриж • (griž) m

griž (romanization)
гриж (indefinite singular)
гри́жове (indefinite plural)
гри́жът (definite singular subjective)
гри́жовете (definite plural subjective)
гри́жа (definite objective singular)
гри́жовете (definite objective plural)
гри́жа (count-form plural)

Not entirely certain. Bulgarian Etymological Dictionary favours a borrowing from Italian grigio (“gray”).

coarse woolen fabric (typically used for winter clothing)


пекинез

пекине́з • (pekinéz) m

пекине́з (canonical)
pekinéz (romanization)
пекине́з (indefinite singular)
пекине́зи (indefinite plural)
пекине́зът (definite singular subjective)
пекине́зите (definite plural subjective)
пекине́за (definite objective singular)
пекине́зите (definite objective plural)
пекине́за (count-form plural)


непалка

непа́лка • (nepálka) f (masculine непа́лец)

непа́лка (canonical)
nepálka (romanization)
непа́лец (masculine)
непа́лка (indefinite singular)
непа́лки (indefinite plural)
непа́лката (definite singular)
непа́лките (definite plural)
непа́лко (singular vocative)
непа́лки (plural vocative)

bg-ndecl

непа́лка<(h)>

непа́лец непалец#Bulgarian

female equivalent of непа́лец (nepálec): female Nepalese person


непалец

bg-noun

непа́лец • (nepálec) m (feminine непа́лка)

непа́лец (canonical)
nepálec (romanization)
непа́лка (feminine)
непа́лец (indefinite singular)
непа́лци (indefinite plural)
непа́лецът (definite singular subjective)
непа́лците (definite plural subjective)
непа́леца (definite objective singular)
непа́лците (definite objective plural)
непа́лецо (singular vocative)
непа́лци (plural vocative)

bg-ndecl

непа́лец<*(h)>


муцуна

bg-noun

муцу́на • (mucúna) f

муцу́на (canonical)
mucúna (romanization)
муцу́на (indefinite singular)
муцу́ни (indefinite plural)
муцу́ната (definite singular)
муцу́ните (definite plural)

Borrowed from Greek μουτσούνα (moutsoúna), derived from Italian muso. Akin to English muzzle (a French borrowing).

му́цам

to suckle, to slurp; native verb, probably onomatopoeic


кратуна

bg-noun

крату́на • (kratúna) f (diminutive крату́нка)

крату́на (canonical)
kratúna (romanization)
крату́нка (diminutive)
крату́на (indefinite singular)
крату́ни (indefinite plural)
крату́ната (definite singular)
крату́ните (definite plural)

Bulgarian Etymological Dictionary presumes a borrowing from a Balkan Latin contamination of Latin cortīna (“couldron”) and lagūna (“narrow-necked vessel”). The later gives the scientific name of the genus.

gourd, cucurbit (plant of genus Lagenaria, within the Cucurbitaceae family)

(figurative) nob, pate (derogatory word for head)


ангелчета

head

а́нгелчета • (ángelčeta) n

а́нгелчета (canonical)
ángelčeta (romanization)

[ˈaŋɡɛɫt͡ʃɛtɐ]

а́нгелче ангелче#Bulgarian


медчето

ме́дчето • (médčeto) m

ме́дчето (canonical)
médčeto (romanization)

ме́дче медче#Bulgarian


медчетата

ме́дчетата • (médčetata) m

ме́дчетата (canonical)
médčetata (romanization)

[ˈmɛtt͡ʃɛtɐtɐ]

ме́дче медче#Bulgarian


ангелчетата

а́нгелчетата

а́нгелчетата • (ángelčetata) n

а́нгелчетата (canonical)
ángelčetata (romanization)

[ˈaŋɡɛɫt͡ʃɛtɐtɐ]

а́нгелче ангелче#Bulgarian


ръгби

bg-noun

ръ́гби • (rǎ́gbi) n

ръ́гби (canonical)
rǎ́gbi (romanization)
ръ́гби (indefinite singular)
ръ́гбито (definite singular)


медче

ме́дче • (médče) m

ме́дче (canonical)
médče (romanization)
ме́дче (indefinite singular)
ме́дчета (indefinite plural)
ме́дчето (definite singular)
ме́дчетата (definite plural)

мед (med, “honey”) + -че (-če, diminutive suffix)


ангелчето

head

а́нгелчето • (ángelčeto) n

а́нгелчето (canonical)
ángelčeto (romanization)

[ˈaŋɡɛɫt͡ʃɛto]

а́нгелче ангелче#Bulgarian


медчета

ме́дчета • (médčeta) m

ме́дчета (canonical)
médčeta (romanization)

[ˈmɛtt͡ʃɛtɐ]

ме́дче медче#Bulgarian


мъчник

bg-noun

мъ́чник • (mǎ́čnik) m

мъ́чник (canonical)
mǎ́čnik (romanization)
мъ́чник (indefinite singular)
мъ́чници (indefinite plural)
мъ́чникът (definite singular subjective)
мъ́чниците (definite plural subjective)
мъ́чника (definite objective singular)
мъ́чниците (definite objective plural)
мъ́чника (count-form plural)

Equivalent to Proto-Slavic *mǫka (product noun) + -ник (-nik). The base noun is attested within older literature as obs. мука́ (muká), which is a Russian borrowing.

flour bin, crate (box in which flour is collected during milling)


невенът

head

не́венът • (névenǎt)

не́венът (canonical)
névenǎt (romanization)

Audio

не́вен невен#Bulgarian

definite subject singular of не́вен (néven) marigold


мотило

bg-noun

моти́ло • (motílo) n

моти́ло (canonical)
motílo (romanization)
моти́ло (indefinite singular)
моти́ла (indefinite plural)
моти́лото (definite singular)
моти́лата (definite plural)

Inherited from Old Church Slavonic мотꙑло (motylo).

inh+

(figuratively) moral corruption, degradation


ездата

head

езда́та • (ezdáta) f

езда́та (canonical)
ezdáta (romanization)


течност за чистачки

bg-noun

те́чност за чиста́чки

те́чност за чиста́чки • (téčnost za čistáčki) f

те́чност за чиста́чки (canonical)
téčnost za čistáčki (romanization)
те́чност за чиста́чки (indefinite singular)
те́чности за чиста́чки (indefinite plural)
течността́ за чиста́чки (definite singular)
те́чностите за чиста́чки (definite plural)

bg-ndecl

те́чност<> за чиста́чки

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-течност за чистачки.wav

Audio

From те́чност (téčnost, “liquid”) + за (za, “for”) + чиста́чки (čistáčki, “wipers”)

compound

зи́мна те́чност за чиста́чки

ля́тна те́чност за чиста́чки

windscreen washer fluid
windscreen washer fluid

windshield washer fluid
windshield washer fluid

screenwash, windscreen washer fluid, windshield washer fluid


възкресение

bg-noun

възкресе́ние

възкресе́ние • (vǎzkresénie)

възкресе́ние (canonical)
vǎzkresénie (romanization)
възкресе́ние (indefinite singular)
възкресе́ния (indefinite plural)
възкресе́нието (definite singular)
възкресе́нията (definite plural)

bg-ndecl

възкресе́ние<>

By surface analysis, възкреся́ (vǎzkresjá, “resurrect”) + -ение (-enie).

surf

Възкресение Христово

възкреся́ възкреся#Bulgarian

verbal noun of възкреся́ (vǎzkresjá): resurrection


заптие

bg-noun

заптие́ • (zaptié) n

заптие́ (canonical)
zaptié (romanization)
заптие́ (indefinite singular)
заптиета (indefinite plural)
[[#Bulgarian|]] (indefinite plural)
zaptieta (indefinite plural)
заптие́то (definite singular)
заптиетата (definite plural)
та (definite plural)

bg-ndecl

заптие́</pl:заптиета:>

From Ottoman Turkish ضبطیه (zabtiye, “policeman”), from Arabic ضَبْطِيَّة (ḍabṭiyya, “policeman”), from ضَبْط (ḍabṭ).

der

zaptieh (law enforcer within the Ottoman Empire, similar to modern police forces)


нунций

bg-noun

ну́нций • (núncij) m

ну́нций (canonical)
núncij (romanization)
ну́нций (indefinite singular)
ну́нции (indefinite plural)
ну́нцият (definite singular subjective)
ну́нциите (definite plural subjective)
ну́нция (definite objective singular)
ну́нциите (definite objective plural)
ну́нция (count-form plural)


мърморец

мърморе́ц or мърмо́рец • (mǎrmoréc or mǎrmórec) m

мърморе́ц (canonical)
мърмо́рец (canonical)
mǎrmoréc (romanization)
mǎrmórec (romanization)
мърморе́ц (indefinite singular)
мърморци́ (indefinite plural)
мърморе́цът (definite singular subjective)
мърморци́те (definite plural subjective)
мърморе́ца (definite objective singular)
мърморци́те (definite objective plural)
мърморе́ца (count-form plural)

bg-ndecl

мърморе́ц<*>

Inherited from Proto-Slavic *mъrmorьcь (alternative forms from *mormorьcь).

(specifically) shrimp, prawn (small crustacean of order Amphipoda)


медун

bg-noun

меду́н • (medún) m

меду́н (canonical)
medún (romanization)
меду́н (indefinite singular)
меду́ни (indefinite plural)
меду́нът (definite singular subjective)
меду́ните (definite plural subjective)
меду́на (definite objective singular)
меду́ните (definite objective plural)
меду́на (count-form plural)
меду́не (singular vocative)
меду́ни (plural vocative)

By surface analysis, мед (med, “honey”) + -ун (-un).

surf

(nomen agentis)
(figurative) hulk (lumbering person)


руй

ruj (romanization)
руй (indefinite singular)
ру́ят (definite singular subjective)
ру́я (definite objective singular)


братучедът

head

братуче́дът • (bratučédǎt)

братуче́дът (canonical)
bratučédǎt (romanization)

братуче́д братучед#Bulgarian

definite subject singular of братуче́д (bratučéd)


братучедите

братуче́дите

братуче́дите • (bratučédite)

братуче́дите (canonical)
bratučédite (romanization)

братуче́д братучед#Bulgarian


братучедките

братуче́дките

братуче́дките • (bratučédkite)

братуче́дките (canonical)
bratučédkite (romanization)

братуче́дка братучедка#Bulgarian

definite plural of братуче́дка (bratučédka)


братучедката

братуче́дката

братуче́дката • (bratučédkata)

братуче́дката (canonical)
bratučédkata (romanization)

братуче́дка братучедка#Bulgarian

definite singular of братуче́дка (bratučédka)


братучедки

братуче́дки • (bratučédki)

братуче́дки (canonical)
bratučédki (romanization)

братуче́дка братучедка#Bulgarian

indefinite plural of братуче́дка (bratučédka)


филанкишия

bg-noun

фила́нкишията

фила́нкишията • (filánkišijata) m

фила́нкишията (canonical)
filánkišijata (romanization)

From Turkish elements; the филан- (filan-) is said to come from a Turkish word филян (filjan, “some, some one”), and kişi (“person”). The final element is -ия (-ija).

— Тате, колко звезди има в небето?
— Питай филанкишията.
— Tate, kolko zvezdi ima v nebeto?
— Pitaj filankišijata.
— Daddy, how many stars are there in the sky?
— Ask Joe Bloggs.

— Лека нощ.
— Лека нощ на кого, филакишията?
— Leka nošt.
— Leka nošt na kogo, filakišijata?
— Good night.
— To whom, the cat's mother?

John Doe, Joe Bloggs, Tom, Dick and Harry (a random person)


маеж

мае́ж • (maéž) m

мае́ж (canonical)
maéž (romanization)
мае́ж (indefinite singular)
мае́жи (indefinite plural)
мае́жът (definite singular subjective)
мае́жите (definite plural subjective)
мае́жа (definite objective singular)
мае́жите (definite objective plural)
мае́жа (count-form plural)

By surface analysis, ма́я се (mája se, “to dither”) + -еж (-ež).


дръм

bg-noun

дръм • (drǎm) m

drǎm (romanization)
дръм (indefinite singular)
дръ́мове (indefinite plural)
дръ́мът (definite singular subjective)
дръ́мовете (definite plural subjective)
дръ́ма (definite objective singular)
дръ́мовете (definite objective plural)
дръ́ма (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *drъmъ, a m-extension from the root of дърво́ (dǎrvó, “tree”). Compare Ancient Greek δρῡμός (drūmós, “grove, wood”).

cog

⇒ дърмо́н

дръ́мам (drǎ́mam, “to thwack, to tug”) (< *dьrmati, not directly related)


шушле

bg-noun

шу́шле • (šúšle) n

шу́шле (canonical)
šúšle (romanization)
шу́шле (indefinite singular)
шу́шлета (indefinite plural)
шу́шлето (definite singular)
шу́шлетата (definite plural)

By surface analysis, Proto-Slavic *šušati (“to hush, to rustle”) + -ле (-le, diminutive suffix).

surf

(by extension) small particle, speckle, fleck


шушлоп

bg-noun

шушло́п • (šušlóp) m

шушло́п (canonical)
šušlóp (romanization)
шушло́п (indefinite singular)
шушло́пи (indefinite plural)
шушло́път (definite singular subjective)
шушло́пите (definite plural subjective)
шушло́па (definite objective singular)
шушло́пите (definite objective plural)
шушло́па (count-form plural)

By surface analysis, шу́шле (šúšle) + -оп (-op).


шушумига

bg-noun

шушуми́га • (šušumíga) m or f

шушуми́га (canonical)
šušumíga (romanization)
шушуми́га (indefinite singular)
шушуми́ги (indefinite plural)
шушуми́гата (definite singular)
шушуми́гите (definite plural)
шушуми́го (singular vocative)
шушуми́ги (plural vocative)

bg-ndecl

шушуми́га<(v)>

[ʃo̟ʃo̟ˈmiɡɐ]

Probably of expressive origin, equivalent (on the surface level) to шу-шу (šu-šu, “whisper”) + мига (miga, “flicker, blink”)?

compound

(colloquial, figurative) craven, namby-pamby (feeable, dull, insipid individual; someone lacking character)


дръвчета

head

дръвче́та • (drǎvčéta)

дръвче́та (canonical)
drǎvčéta (romanization)

Audio

дръвче́ дръвче#Bulgarian

indefinite plural of дръвче́ (drǎvčé) small trees, saplings


черница

bg-noun

черни́ца • (černíca) f (relational adjective черни́чев)

черни́ца (canonical)
černíca (romanization)
черни́чев (adjective relational)
черни́ца (indefinite singular)
черни́ци (indefinite plural)
черни́цата (definite singular)
черни́ците (definite plural)

Audio

(literally) blackie (something black, typically a creature)

В на́шето се́ло и́ма бе́ли черни́ци.

There are white mulberry trees in our village.

(by extension) mulberry (flowering tree from genus Morus)


киюга

кию́га • (kijúga) f

кию́га (canonical)
kijúga (romanization)
кию́га (indefinite singular)
кию́ги (indefinite plural)
кию́гата (definite singular)
кию́гите (definite plural)

кий (kij, “tip of a tool”) + -уга (-uga)


надвора

bg-noun

надво́ра • (nadvóra) f

надво́ра (canonical)
nadvóra (romanization)
надво́ра (indefinite singular)
надво́ри (indefinite plural)
надво́рата (definite singular)
надво́рите (definite plural)

By surface analysis, надвор (nadvor, “outside”) + -а (-a)

surf

(literally) exterior, external influence

(by extension) ailment caused by external, supernatural forces → epilepsy, falling sickness


волейболиста

head

волейболи́ста

волейболи́ста • (volejbolísta)

волейболи́ста (canonical)
volejbolísta (romanization)

волейболи́ст волейболист#Bulgarian

inflection of волейболи́ст (volejbolíst):

волейболи́ст волейболист#Bulgarian


волейболист

bg-noun

волейболи́ст

волейболи́стка

волейболи́ст • (volejbolíst) m (feminine волейболи́стка)

волейболи́ст (canonical)
volejbolíst (romanization)
волейболи́стка (feminine)
волейболи́ст (indefinite singular)
волейболи́сти (indefinite plural)
волейболи́стът (definite singular subjective)
волейболи́стите (definite plural subjective)
волейболи́ста (definite objective singular)
волейболи́стите (definite objective plural)
волейболи́ста (count-form plural)

bg-ndecl

волейболи́ст<>

From во́лейбол (vólejbol, “volleyball”) + -ист (-ist, “-ist”).


бадминтонист

bg-noun

бадминтони́ст

бадминтони́стка

бадминтони́ст • (badmintoníst) m (feminine бадминтони́стка)

бадминтони́ст (canonical)
badmintoníst (romanization)
бадминтони́стка (feminine)
бадминтони́ст (indefinite singular)
бадминтони́сти (indefinite plural)
бадминтони́стът (definite singular subjective)
бадминтони́стите (definite plural subjective)
бадминтони́ста (definite objective singular)
бадминтони́стите (definite objective plural)
бадминтони́ста (count-form plural)

bg-ndecl

бадминтони́ст<>

From ба́дминтон (bádminton, “badminton”) + -ист (-ist, “-ist”).


беритба

bg-noun

бери́тба • (berítba) f

бери́тба (canonical)
berítba (romanization)
бери́тба (indefinite singular)
бери́тби (indefinite plural)
бери́тбата (definite singular)
бери́тбите (definite plural)

Action noun of бера́ (berá, “to pick”) + -итба (-itba).

harvest, garnering of agricultural production (crops, fruits, tubers)


накосба

нако́сба • (nakósba) f

нако́сба (canonical)
nakósba (romanization)
нако́сба (indefinite singular)
нако́сби (indefinite plural)
нако́сбата (definite singular)
нако́сбите (definite plural)

Resultant noun of накося́ (nakosjá) + -ба (-ba).


гонитба

гони́тба • (gonítba) f

гони́тба (canonical)
gonítba (romanization)
гони́тба (indefinite singular)
гони́тби (indefinite plural)
гони́тбата (definite singular)
гони́тбите (definite plural)

Action noun of го́ня (gónja, “to chase”) + -итба (-itba).


вършитба

bg-noun

върши́тба • (vǎršítba) f

върши́тба (canonical)
vǎršítba (romanization)
върши́тба (indefinite singular)
върши́тби (indefinite plural)
върши́тбата (definite singular)
върши́тбите (definite plural)

Action noun of върше́я (vǎršéja, “to thresh”) + -итба (-itba).


женитба

bg-noun

жени́тба • (ženítba) f

жени́тба (canonical)
ženítba (romanization)
жени́тба (indefinite singular)
жени́тби (indefinite plural)
жени́тбата (definite singular)
жени́тбите (definite plural)

Action noun of же́ня се (žénja se, “to get a wife”) + -итба (-itba).


возитба

bg-noun

вози́тба • (vozítba) f

вози́тба (canonical)
vozítba (romanization)
вози́тба (indefinite singular)
вози́тби (indefinite plural)
вози́тбата (definite singular)
вози́тбите (definite plural)

Action noun of во́зя (vózja, “to transport, to carry”) + -итба (-itba).

affix

carriage, conveyance, transportation (with a vehicle)


ловитба

bg-noun

лови́тба • (lovítba) f

лови́тба (canonical)
lovítba (romanization)
лови́тба (indefinite singular)
лови́тби (indefinite plural)
лови́тбата (definite singular)
лови́тбите (definite plural)

Action noun of ловя́ (lovjá, “to hunt”) + -итба (-itba).


доитба

bg-noun

коси́тба • (kosítba) f

коси́тба (canonical)
kosítba (romanization)
дои́тба (indefinite singular)
дои́тби (indefinite plural)
дои́тбата (definite singular)
дои́тбите (definite plural)

Action noun of доя́ (dojá, “to milk”) + -итба (-itba).


резитба

рези́тба • (rezítba) f

рези́тба (canonical)
rezítba (romanization)
рези́тба (indefinite singular)
рези́тби (indefinite plural)
рези́тбата (definite singular)
рези́тбите (definite plural)

Action noun of ре́жа (réža, “to cut, to trim”) + -итба (-itba).


коситба

bg-noun

коси́тба • (kosítba) f

коси́тба (canonical)
kosítba (romanization)
коси́тба (indefinite singular)
коси́тби (indefinite plural)
коси́тбата (definite singular)
коси́тбите (definite plural)

Action noun of кося́ (kosjá, “to mow, to trim”) + -итба (-itba).


пирот

bg-noun

пи́рот • (pírot) m

пи́рот (canonical)
pírot (romanization)
пи́рот (indefinite singular)
пи́ротът (definite singular subjective)
пи́рота (definite objective singular)

By surface analysis, пи́рам (píram, “to lash, to shove”) + -от (-ot). Cognate with Old Church Slavonic пиротъ (pirotŭ, “rage”).


агрономът

head

агроно́мът • (agronómǎt)

агроно́мът (canonical)
agronómǎt (romanization)

агроно́м агроном#Bulgarian

definite subject singular of агроно́м (agronóm)


аеропристанище

bg-noun

аероприста́нище

аероприста́нище • (aeropristánište) n

аероприста́нище (canonical)
aeropristánište (romanization)
аероприста́нище (indefinite singular)
аероприста́нища (indefinite plural)
аероприста́нището (definite singular)
аероприста́нищата (definite plural)

bg-ndecl

аероприста́нище<>

By surface analysis, аеро- (aero-, “aero-”) + приста́нище (pristánište, “port”).


азио

bg-noun

а́зио • (ázio) n

а́зио (canonical)
ázio (romanization)
а́зио (indefinite singular)
а́зиото (definite singular)

Ostensibly from Greek [Term?] (according to RBE).

(obsolete) Alternative form of а́жио (ážio)


азмаци

head

азма́ци • (azmáci)

азма́ци (canonical)
azmáci (romanization)

азма́к азмак#Bulgarian


аджио

bg-noun

а́джио • (ádžio) n

а́джио (canonical)
ádžio (romanization)
а́джио (indefinite singular)
а́джиото (definite singular)

From Ottoman Turkish آجیو (acyo), from Italian aggio; compare а́жио (ážio), which is borrowed through French.


ажио

а́жио • (ážio) n

а́жио (canonical)
ážio (romanization)
а́жио (indefinite singular)
а́жиото (definite singular)


ламя

ламя́ (canonical)
ла́мя (canonical)
lamjá (romanization)
lámja (romanization)
ламя́ (indefinite singular)
лами́ (indefinite plural)
ламя́та (definite singular)
лами́те (definite plural)
ла́мя (indefinite singular)
ла́ми (indefinite plural)
ла́мята (definite singular)
ла́мите (definite plural)

From Ancient Greek λάμια (lámia, “a species of fierce shark”). The alternative form ла́мия (lámija) may be an older, intermediate form.

bor

dragon, serpent (mythological creature with a snake-like body)


азмак

bg-noun

азма́к • (azmák) m

азма́к (canonical)
azmák (romanization)
азма́к (indefinite singular)
азма́ци (indefinite plural)
азма́кът (definite singular subjective)
азма́ците (definite plural subjective)
азма́ка (definite objective singular)
азма́ците (definite objective plural)
азма́ка (count-form plural)

From Ottoman Turkish آزمق (azmak, “to overflow, get flooded”, verb).


айвания

bg-noun

айвани́я • (ajvaníja) f

айвани́я (canonical)
ajvaníja (romanization)
айвани́я (indefinite singular)
айвани́и (indefinite plural)
айвани́ята (definite singular)
айвани́ите (definite plural)

Derived from Ottoman Turkish آیوا (ayva, “quince”) + -ни́я (-níja).

affix

a variety of apple, yellowish-red in color, noted for being sweet and juicy


айгър

bg-noun

айгъ́р • (ajgǎ́r) m

айгъ́р (canonical)
ajgǎ́r (romanization)
айгъ́р (indefinite singular)
айгъ́ри (indefinite plural)
айгъ́рът (definite singular subjective)
айгъ́рите (definite plural subjective)
айгъ́ра (definite objective singular)
айгъ́рите (definite objective plural)
айгъ́ра (count-form plural)


айрян

айря́н • (ajrján) m

айря́н (canonical)
ajrján (romanization)
айря́н (indefinite singular)
айря́ни (indefinite plural)
айря́нът (definite singular subjective)
айря́ните (definite plural subjective)
айря́на (definite objective singular)
айря́ните (definite objective plural)
айря́на (count-form plural)

Likely a shift from earlier айра́н (ajrán), from Ottoman Turkish آیران (ayran). Ultimately from Proto-Turkic *ayran.


зрелостен изпит

зре́лостен и́зпит

зре́лостен и́зпит • (zrélosten ízpit)

зре́лостен и́зпит (canonical)
zrélosten ízpit (romanization)
зре́лостен и́зпит (indefinite singular)
зре́лостни и́зпити (indefinite plural)
зре́лостният и́зпит (definite singular subjective)
зре́лостните и́зпити (definite plural subjective)
зре́лостния и́зпит (definite objective singular)
зре́лостните и́зпити (definite objective plural)
зре́лостни и́зпита (count-form plural)

bg-ndecl

зре́лостен<*#> и́зпит<>

matura (exam taken to graduate from secondary education)


акламации

head

аклама́ции • (aklamácii)

аклама́ции (canonical)
aklamácii (romanization)

аклама́ция акламация#Bulgarian

indefinite plural of аклама́ция (aklamácija)


салкъм

bg-noun

салкъ́м • (salkǎ́m) m

салкъ́м (canonical)
salkǎ́m (romanization)
салкъ́м (indefinite singular)
салкъ́ми (indefinite plural)
салкъ́мът (definite singular subjective)
салкъ́мите (definite plural subjective)
салкъ́ма (definite objective singular)
салкъ́мите (definite objective plural)
салкъ́ма (count-form plural)

From Ottoman Turkish [script needed] (salkım, “bunch”).


академизъм

bg-noun

академи́зъм • (akademízǎm) m

академи́зъм (canonical)
akademízǎm (romanization)
академи́зъм (indefinite singular)
академи́зми (indefinite plural)
академи́змът (definite singular subjective)
академи́змите (definite plural subjective)
академи́зма (definite objective singular)
академи́змите (definite objective plural)
академи́зъма (count-form plural)

bg-ndecl

академи́зъм<*>

From акаде́мия (akadémija, “academy”) + -и́зъм (-ízǎm, “-ism”).

affix

academism, academicism (ideology of promotion of academic practice, study and knowledge)


акатист

bg-noun

акати́ст • (akatíst) m

акати́ст (canonical)
akatíst (romanization)
акати́ст (indefinite singular)
акати́сти (indefinite plural)
акати́стът (definite singular subjective)
акати́стите (definite plural subjective)
акати́ста (definite objective singular)
акати́стите (definite objective plural)
акати́ста (count-form plural)

From Ancient Greek ακάθιστος (akáthistos).

akathist, acathistus (liturgical song during which one does not sit down)


акламиране

bg-verbal noun

аклами́ране • (aklamírane) n

аклами́ране (canonical)
aklamírane (romanization)
аклами́ране (indefinite singular)
аклами́рания (indefinite plural)
аклами́рането (definite singular)
аклами́ранията (definite plural)

bg-ndecl

аклами́ране<>

From аклами́рам (aklamíram) + -не (-ne).

аклами́рам акламирам#Bulgarian


тъчове

head

тъ́чове • (tǎ́čove)

тъ́чове (canonical)
tǎ́čove (romanization)

[ˈtɤt͡ʃo̟vɛ]


аклиматизация

bg-noun

аклиматиза́ция

аклиматизацио́нен

аклиматиза́ция • (aklimatizácija) f (relational adjective аклиматизацио́нен)

аклиматиза́ция (canonical)
aklimatizácija (romanization)
аклиматизацио́нен (adjective relational)
аклиматиза́ция (indefinite singular)
аклиматиза́ции (indefinite plural)
аклиматиза́цията (definite singular)
аклиматиза́циите (definite plural)

bg-ndecl

аклиматиза́ция<>


акомодация

bg-noun

акомода́ция • (akomodácija) f

акомода́ция (canonical)
akomodácija (romanization)
акомода́ция (indefinite singular)
акомода́ции (indefinite plural)
акомода́цията (definite singular)
акомода́циите (definite plural)

bg-ndecl

акомода́ция<>

акомода́ция на око́то

(literary) accommodation (adaptation or adjustment)


магистър

bg-noun

маги́стърски

маги́стър • (magístǎr) m (relational adjective маги́стърски)

маги́стър (canonical)
magístǎr (romanization)
маги́стърски (adjective relational)
маги́стър (indefinite singular)
маги́стри (indefinite plural)
маги́стърът (definite singular subjective)
маги́стрите (definite plural subjective)
маги́стъра (definite objective singular)
маги́стрите (definite objective plural)
маги́стъра (count-form plural)

bg-ndecl

маги́стър<*>

From Latin magister, likely borrowed through German Magister. Internationalism.

master (person possessing a master's degree)


акламация

bg-noun

аклама́ция • (aklamácija) f

аклама́ция (canonical)
aklamácija (romanization)
аклама́ция (indefinite singular)
аклама́ции (indefinite plural)
аклама́цията (definite singular)
аклама́циите (definite plural)

bg-ndecl

аклама́ция<>

From Russian акклама́ция (akklamácija) and German Akklamation, from Latin acclāmatiō.


тъч

bg-noun

тъч • (tǎč) m

tǎč (romanization)
тъч (indefinite singular)
тъ́чове (indefinite plural)
тъ́чът (definite singular subjective)
тъ́човете (definite plural subjective)
тъ́ча (definite objective singular)
тъ́човете (definite objective plural)
тъ́ча (count-form plural)


акордьор

акордьо́р • (akordjór) m

акордьо́р (canonical)
akordjór (romanization)
акордьо́р (indefinite singular)
акордьо́ри (indefinite plural)
акордьо́рът (definite singular subjective)
акордьо́рите (definite plural subjective)
акордьо́ра (definite objective singular)
акордьо́рите (definite objective plural)
акордьо́ра (count-form plural)

(music) piano tuner (person who tunes pianos)


акранин

акра́нин • (akránin) m (feminine акра́нка)

акра́нин (canonical)
akránin (romanization)
акра́нка (feminine)
акра́нин (indefinite singular)
акра́ни (indefinite plural)
акра́нинът (definite singular subjective)
акра́ните (definite plural subjective)
акра́нина (definite objective singular)
акра́ните (definite objective plural)
акра́нина (count-form plural)

bg-ndecl

акра́нин<(ин)>

From earlier акра́н (akrán) + -ин (-in). The former component is from Ottoman Turkish اقران (akran).


акордант

bg-noun

акорда́нт • (akordánt) m

акорда́нт (canonical)
akordánt (romanization)
акорда́нт (indefinite singular)
акорда́нти (indefinite plural)
акорда́нтът (definite singular subjective)
акорда́нтите (definite plural subjective)
акорда́нта (definite objective singular)
акорда́нтите (definite objective plural)
акорда́нта (count-form plural)

. Related to French accord, accorder. Compare Polish akordnik and German Akkordarbeiter. By surface analysis, ако́рд (akórd) + -ант (-ant).

surf

(obsolete) pieceworker (someone who is paid by the amount of work done)


акомпанимент

bg-noun

акомпаниме́нт

акомпаниме́нт • (akompanimént) m

акомпаниме́нт (canonical)
akompanimént (romanization)
акомпаниме́нт (indefinite singular)
акомпаниме́нти (indefinite plural)
акомпаниме́нтът (definite singular subjective)
акомпаниме́нтите (definite plural subjective)
акомпаниме́нта (definite objective singular)
акомпаниме́нтите (definite objective plural)
акомпаниме́нта (count-form plural)

bg-ndecl

акомпаниме́нт<>


акредитация

bg-noun

акредита́ция

акредита́ция • (akreditácija) f

акредита́ция (canonical)
akreditácija (romanization)
акредита́ция (indefinite singular)
акредита́ции (indefinite plural)
акредита́цията (definite singular)
акредита́циите (definite plural)

bg-ndecl

акредита́ция<>

Ultimately of same formation as English accreditation.


акселерации

head

акселера́ции

акселера́ции • (akselerácii)

акселера́ции (canonical)
akselerácii (romanization)

акселера́ция акселерация#Bulgarian

indefinite plural of акселера́ция (akselerácija)


акробатщини

акроба́тщини

акроба́тщини • (akrobátštini)

акроба́тщини (canonical)
akrobátštini (romanization)

акроба́тщина акробатщина#Bulgarian

indefinite plural of акроба́тщина (akrobátština)


акробатщина

bg-noun

акроба́тщина

акроба́тщина • (akrobátština) n

акроба́тщина (canonical)
akrobátština (romanization)
акроба́тщина (indefinite singular)
акроба́тщини (indefinite plural)
акроба́тщината (definite singular)
акроба́тщините (definite plural)

bg-ndecl

акроба́тщина<>

From акроба́т (akrobát) + -щина (-ština).

(countable, derogatory) an instance of (mental) gymnastics, political antagonism, etc.


акробатство

bg-noun

акроба́тство

акроба́тство • (akrobátstvo) n

акроба́тство (canonical)
akrobátstvo (romanization)
акроба́тство (indefinite singular)
акроба́тства (indefinite plural)
акроба́тството (definite singular)
акроба́тствата (definite plural)

bg-ndecl

акроба́тство<>

From акроба́т (akrobát) + -ство (-stvo).

(uncountable) acrobatics, acrobatism; the profession or state of being an acrobat


акцелерация

bg-noun

акцелера́ция

акцелера́ция • (akcelerácija) f

акцелера́ция (canonical)
akcelerácija (romanization)
акцелера́ция (indefinite singular)
акцелера́ции (indefinite plural)
акцелера́цията (definite singular)
акцелера́циите (definite plural)

bg-ndecl

акцелера́ция<>

акселера́ция акселерация#Bulgarian

Alternative form of акселера́ция (akselerácija)


акробатизъм

bg-noun

акробати́зъм

акробати́зъм • (akrobatízǎm) m

акробати́зъм (canonical)
akrobatízǎm (romanization)
акробати́зъм (indefinite singular)
акробати́зми (indefinite plural)
акробати́змът (definite singular subjective)
акробати́змите (definite plural subjective)
акробати́зма (definite objective singular)
акробати́змите (definite objective plural)
акробати́зъма (count-form plural)

bg-ndecl

акробати́зъм<*>

From акроба́т (akrobát) + -и́зъм (-ízǎm).

affix

акроба́т (akrobát) + -и́зъм (-ízǎm)


акробация

bg-noun

акроба́ция • (akrobácija) f

акроба́ция (canonical)
akrobácija (romanization)
акроба́ция (indefinite singular)
акроба́ции (indefinite plural)
акроба́цията (definite singular)
акроба́циите (definite plural)

bg-ndecl

акроба́ция<>


акселбант

bg-noun

акселба́нт • (akselbánt) m

акселба́нт (canonical)
akselbánt (romanization)
акселба́нт (indefinite singular)
акселба́нти (indefinite plural)
акселба́нтът (definite singular subjective)
акселба́нтите (definite plural subjective)
акселба́нта (definite objective singular)
акселба́нтите (definite objective plural)
акселба́нта (count-form plural)

bg-ndecl

акселба́нт<>

Borrowed from German Achselband. Even in German, the term is most often used in the plural.

(military) aiguillette (decorative fastener worn on the uniforms of military officers)

bg:Акселбант


акселерация

bg-noun

акселера́ция

акселера́ция • (akselerácija) f

акселера́ция (canonical)
akselerácija (romanization)
акселера́ция (indefinite singular)
акселера́ции (indefinite plural)
акселера́цията (definite singular)
акселера́циите (definite plural)

bg-ndecl

акселера́ция<>

From Russian акселера́ция (akselerácija) and German Akzeleration, from Latin acceleratiō.

bor

акселера́ция

(specifically) acceleration in human development

acceleration
acceleration in human development


налеп

bg-noun

на́леп • (nálep) m

на́леп (canonical)
nálep (romanization)
на́леп (indefinite singular)
на́лепи (indefinite plural)
на́лепът (definite singular subjective)
на́лепите (definite plural subjective)
на́лепа (definite objective singular)
на́лепите (definite objective plural)
на́лепа (count-form plural)

By surface analysis, на- (na-) + Proto-Slavic *lěpъ (“glued”).

surf

гноен налеп ― gnoen nalep ― suppurative exudation


намеса

bg-noun

наме́са • (namésa) f

наме́са (canonical)
namésa (romanization)
наме́са (indefinite singular)
наме́си (indefinite plural)
наме́сата (definite singular)
наме́сите (definite plural)

Deverbal of наме́ся се (namésja se, “to intervene”).

interference, intervention, intrusion in s.o. business


нарок

наро́к • (narók) m

наро́к (canonical)
narók (romanization)
наро́к (indefinite singular)
наро́кът (definite singular subjective)
наро́ка (definite objective singular)

By surface analysis, на- (na-) + рок (rok, “term”).


непукист

bg-noun

непуки́ст • (nepukíst) m

непуки́ст (canonical)
nepukíst (romanization)
непуки́ст (indefinite singular)
непуки́сти (indefinite plural)
непуки́стът (definite singular subjective)
непуки́стите (definite plural subjective)
непуки́ста (definite objective singular)
непуки́стите (definite objective plural)
непуки́ста (count-form plural)

From не (ne) + пу́ка (púka) + -ист (-ist), literally “don't-care-ist”, the first words being often collocated in the idiom не ми пука (ne mi puka, “I don't care”).

affix

(slang) individualist, maverick; offbeat, nonconformist


каишка

bg-noun

каи́шка • (kaíška) f

каи́шка (canonical)
kaíška (romanization)
каи́шка (indefinite singular)
каи́шки (indefinite plural)
каи́шката (definite singular)
каи́шките (definite plural)

държа́ ку́че на каи́шка

Ка́ишка на часо́вник ― Káiška na časóvnik ― Watchstrap


лъб

lǎb (romanization)
лъ́бче (diminutive)
лъб (indefinite singular)
лъ́бове (indefinite plural)
лъ́бът (definite singular subjective)
лъ́бовете (definite plural subjective)
лъ́ба (definite objective singular)
лъ́бовете (definite objective plural)
лъ́ба (count-form plural)

(regional) shell, pod (of nuts, mast, acorn)


скоруша

ско́руша • (skóruša)

ско́руша (canonical)
skóruša (romanization)
ско́руша (indefinite singular)
ско́руши (indefinite plural)
ско́рушата (definite singular)
ско́рушите (definite plural)

Sorbus domestica
Sorbus domestica#Translingual

service tree, sorb (tree of species Sorbus domestica)


мукина

му́кина • (múkina)

му́кина (canonical)
múkina (romanization)
му́кина (indefinite singular)
му́кини (indefinite plural)
му́кината (definite singular)
му́кините (definite plural)


наръч

на́ръч • (nárǎč) m

на́ръч (canonical)
nárǎč (romanization)
на́ръч (indefinite singular)
на́ръчи (indefinite plural)
на́ръчът (definite singular subjective)
на́ръчите (definite plural subjective)
на́ръча (definite objective singular)
на́ръчите (definite objective plural)
на́ръча (count-form plural)

By surface analysis, на- (na-) + ръч (rǎč, “arm”).


наръчник

bg-noun

наръ́чник • (narǎ́čnik) m

наръ́чник (canonical)
narǎ́čnik (romanization)
наръ́чник (indefinite singular)
наръ́чници (indefinite plural)
наръ́чникът (definite singular subjective)
наръ́чниците (definite plural subjective)
наръ́чника (definite objective singular)
наръ́чниците (definite objective plural)
наръ́чника (count-form plural)

By surface analysis, на ръ́це (na rǎ́ce, “on hand”) (adverb) + -ник (-nik).


боц

boc (romanization)
боц (indefinite singular)
бо́цове (indefinite plural)
бо́цът (definite singular subjective)
бо́цовете (definite plural subjective)
бо́ца (definite objective singular)
бо́цовете (definite objective plural)
бо́ца (count-form plural)

Either:
* Contracted from an earlier *bodьcь, a diminutive of Proto-Slavic *bodъ (“piercing”);
* Deverbal from бо́цам (bócam, “to poke, to jolt”), factitive from Proto-Slavic *bokъ (“protrusion”) or *bosti (“to pierce”).

→ epithet for the biggest toe of the foot

бия боц


навлек

bg-noun

на́влек • (návlek) m

на́влек (canonical)
návlek (romanization)
на́влек (indefinite singular)
на́влеци (indefinite plural)
на́влекът (definite singular subjective)
на́влеците (definite plural subjective)
на́влека (definite objective singular)
на́влеците (definite objective plural)
на́влека (count-form plural)
на́влеко (singular vocative)
на́влеци (plural vocative)

bg-ndecl

на́влек<(v)>

By surface analysis, на- (na-) + влек (vlek, “creep”).


хълбок

bg-noun

хъ́лбок • (hǎ́lbok) m

хъ́лбок (canonical)
hǎ́lbok (romanization)
хъ́лбок (indefinite singular)
хъ́лбоци (indefinite plural)
хъ́лбокът (definite singular subjective)
хъ́лбоците (definite plural subjective)
хъ́лбока (definite objective singular)
хъ́лбоците (definite objective plural)
хъ́лбока (count-form plural)

Formally from an earlier *xlǫbokъ, of uncertain origin. Root structure resembles Lithuanian sklem̃bti (“to delve, to dig”), sklambýti (“to chop”).

cog

с ръце на хълбоците

flank (place between the ribs and the hips)


четмо

bg-noun

четмо́ • (četmó) n

четмо́ (canonical)
četmó (romanization)
четмо́ (indefinite singular)
четма́ (indefinite plural)
четмо́то (definite singular)
четма́та (definite plural)

From Proto-Slavic *čьtьmo. By surface analysis, чет (čet, “account”) + -мо (-mo).

surf

read (something that is perceived by reading)


повясмо

bg-noun

повя́смо • (povjásmo) n

повя́смо (canonical)
povjásmo (romanization)
повя́смо (indefinite singular)
повя́сма (indefinite plural)
повя́смото (definite singular)
повя́смата (definite plural)

From Proto-Slavic *pověsьmo. By surface analysis, по́вес (póves, “hang”) + -мо (-mo).


везмо

bg-noun

везмо́ • (vezmó) n

везмо́ (canonical)
vezmó (romanization)
везмо́ (indefinite singular)
везма́ (indefinite plural)
везмо́то (definite singular)
везма́та (definite plural)

From Proto-Slavic *vęzьmo. By surface analysis, вез (vez, “embroidery”) + -мо (-mo).


пасмо

bg-noun

па́смо or пасмо́ • (pásmo or pasmó) n

па́смо (canonical)
пасмо́ (canonical)
pásmo (romanization)
pasmó (romanization)
па́смо (indefinite singular)
пасма́ (indefinite plural)
па́смото (definite singular)
пасма́та (definite plural)
пасмо́ (indefinite singular)
пасма́ (indefinite plural)
пасмо́то (definite singular)
пасма́та (definite plural)


петно

петно́ • (petnó) n (relational adjective петня́н or петни́ст)

петно́ (canonical)
petnó (romanization)
петня́н (adjective relational)
петни́ст (adjective relational)
петно́ (indefinite singular)
петна́ (indefinite plural)
петно́то (definite singular)
петна́та (definite plural)

stain, blot, taint, smear, blemish, smudge


натрака

натра́ка • (natráka) m

натра́ка (canonical)
natráka (romanization)
натра́ка (indefinite singular)
натра́ки (indefinite plural)
натра́ката (definite singular)
натра́ките (definite plural)
натра́ко (singular vocative)
натра́ки (plural vocative)

bg-ndecl

натра́ка<(v)>

By surface analysis, на- (na-) + тра́ка (tráka, “twirl, gyration”) (dated) (cf. Old Church Slavonic тракъ (trakŭ, “strap”)).

cog

(figurative) braggart, swaggerer (confident and haughty person)


клефка

bg-noun

кле́фка • (kléfka) f

кле́фка (canonical)
kléfka (romanization)
кле́фка (indefinite singular)
кле́фки (indefinite plural)
кле́фката (definite singular)
кле́фките (definite plural)

Either:
* From an earlier кле́пка (klépka), a diminutive of Proto-Slavic *klępa (“snare, noose”) + -ка (-ka);
* Formed on a native soil from кле́фам (kléfam, “to stroll”) or perhaps кле́пя (klépja, “to wear out”).

(somewhat derogatory) simple footwear: sandal, slipper, house shoe


пустоти

head

пустоти́ • (pustotí)

пустоти́ (canonical)
pustotí (romanization)

пустота́ пустота#Bulgarian


двизка

bg-noun

дви́зка • (dvízka) f

дви́зка (canonical)
dvízka (romanization)
дви́зка (indefinite singular)
дви́зки (indefinite plural)
дви́зката (definite singular)
дви́зките (definite plural)
дви́зко (singular vocative)
дви́зки (plural vocative)

bg-ndecl

дви́зка<(v)>

Derived from Proto-Slavic *dvidzь (“2-year-old”) + -ка (-ka).

der+

зви́зка — with assimilation of *d-dz- > *dz-dz


чери домат

bg-noun

че́ри дома́т

че́ри дома́т • (čéri domát) m

че́ри дома́т (canonical)
čéri domát (romanization)
че́ри дома́т (indefinite singular)
че́ри дома́ти (indefinite plural)
че́ри дома́тът (definite singular subjective)
че́ри дома́тите (definite plural subjective)
че́ри дома́та (definite objective singular)
че́ри дома́тите (definite objective plural)
че́ри дома́та (count-form plural)

bg-ndecl

че́ри дома́т<>

Borrowed from English cherry + домат (domat, “tomato”)


осът

bg-noun

о́сът • (ósǎt) m

о́сът (canonical)
ósǎt (romanization)
о́сът (indefinite singular)
о́сти (indefinite plural)
о́сътът (definite singular subjective)
о́стите (definite plural subjective)
о́съта (definite objective singular)
о́стите (definite objective plural)
о́съта (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *osъtъ. By surface analysis, ос (os, “sharp, prickly”, adj.) + -ът (-ǎt).


трън

bg-noun

трън • (trǎn) m

trǎn (romanization)
трън (indefinite singular)
тръ́нове (indefinite plural)
тръ́нът (definite singular subjective)
тръ́новете (definite plural subjective)
тръ́на (definite objective singular)
тръ́новете (definite objective plural)
тръ́на (count-form plural)

от трън на глог (idiom)
ot trǎn na glog
out of the frying pan into the fire
(literally, “from a prick into a hawthorn”)

prickle, thorn, prong (pointy appendage)

магарешки трън ― magareški trǎn ― cotton thistle, gen. Onopordum

кисел трън ― kisel trǎn ― barberry, gen. Berberis


натлак

на́тлак • (nátlak) m

на́тлак (canonical)
nátlak (romanization)
на́тлак (indefinite singular)
на́тлакът (definite singular subjective)
на́тлака (definite objective singular)

bg-ndecl

на́тлак</n:sg>

Deverbal from натла́ча (natláča, “to thrust, to push”).

push, thrust, pressure (effect of thrusting)

drift, alluvium (deposited materials gathered by current)


вопъл

bg-noun

во́пъл • (vópǎl) m

во́пъл (canonical)
vópǎl (romanization)
во́пъл (indefinite singular)
во́пли (indefinite plural)
во́пълът (definite singular subjective)
во́плите (definite plural subjective)
во́пъла (definite objective singular)
во́плите (definite objective plural)
во́пъла (count-form plural)


дюшеш

дю́шеш • (djúšeš) m

дю́шеш (canonical)
djúšeš (romanization)
дю́шеш (indefinite singular)
дю́шеши (indefinite plural)
дю́шешът (definite singular subjective)
дю́шешите (definite plural subjective)
дю́шеша (definite objective singular)
дю́шешите (definite objective plural)
дю́шеша (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish دوشش (düşeş).

bor+

(figurative, colloquial) a big win, a lucky chance, a large benefit, a windfall


скребър

bg-noun

скре́бър • (skrébǎr) m

скре́бър (canonical)
skrébǎr (romanization)
скре́бър (indefinite singular)
скре́бърът (definite singular subjective)
скре́бъра (definite objective singular)

bg-ndecl

скре́бър</n:sg>

Inherited from Proto-Slavic *skrebrъ (“curly, vining”), seemingly limited to South Slavic. Akin to *skreba (a-stem) (whence Macedonian скреба (skreba)), *skrebǫtъ / *skrobǫtъ (nt-stem) (from the later is Slovene skrobọ̑t, Serbo-Croatian скро̏бӯт) and possibly further to Lithuanian skruõbti (“to excavate”), skrúoblas (“hornbeam”), Latvian skābardis (“hornbeam”).


перукерите

head

перуке́рите • (perukérite)

перуке́рите (canonical)
perukérite (romanization)

перуке́р перукер#Bulgarian


перукери

перуке́ри • (perukéri)

перуке́ри (canonical)
perukéri (romanization)

перуке́р перукер#Bulgarian


перукерът

перуке́рът • (perukérǎt)

перуке́рът (canonical)
perukérǎt (romanization)

перуке́р перукер#Bulgarian

definite subject singular of перуке́р (perukér)


перукера

перуке́ра • (perukéra)

перуке́ра (canonical)
perukéra (romanization)

перуке́р перукер#Bulgarian

inflection of перуке́р (perukér):
definite object singular

перуке́р перукер#Bulgarian

inflection of перуке́р (perukér):
count form


работо

ра́бото • (ráboto)

ра́бото (canonical)
ráboto (romanization)

ра́бота работа#Bulgarian


човеците

чове́ците • (čovécite)

чове́ците (canonical)
čovécite (romanization)

чове́к човек#Bulgarian


деню

де́ню • (dénju)


денят

деня́т • (denját)

деня́т (canonical)
denját (romanization)


работите

ра́ботите • (rábotite)

ра́ботите (canonical)
rábotite (romanization)

ра́бота работа#Bulgarian


дяволът

дя́волът • (djávolǎt)

дя́волът (canonical)
djávolǎt (romanization)

дя́вол дявол#Bulgarian

definite subject singular of дя́вол (djávol)


дявола

дя́вола • (djávola)

дя́вола (canonical)
djávola (romanization)

дя́вол дявол#Bulgarian

inflection of дя́вол (djávol):
definite object singular

дя́вол дявол#Bulgarian

inflection of дя́вол (djávol):
count form


дяволите

дя́волите • (djávolite)

дя́волите (canonical)
djávolite (romanization)

дя́вол дявол#Bulgarian


дяволе

дя́воле • (djávole)

дя́воле (canonical)
djávole (romanization)

дя́вол дявол#Bulgarian


пътя

пъ́тя • (pǎ́tja)

inflection of път (pǎt):
definite object singular


дяволи

дя́воли • (djávoli)

дя́воли (canonical)
djávoli (romanization)

дя́вол дявол#Bulgarian

inflection of дя́вол (djávol):
indefinite plural

дя́вол дявол#Bulgarian

inflection of дя́вол (djávol):
vocative plural


пътят

пъ́тят • (pǎ́tjat)

пъ́тят (canonical)
pǎ́tjat (romanization)


деня

деня́ • (denjá)


деня

де́ня • (dénja)


работата

ра́ботата • (rábotata)

ра́ботата (canonical)
rábotata (romanization)

ра́бота работа#Bulgarian


людете

лю́дете • (ljúdete)

лю́дете (canonical)
ljúdete (romanization)

чове́к човек#Bulgarian

(archaic) definite plural of чове́к (čovék)


зоопаркове

зоопа́ркове • (zoopárkove)

зоопа́ркове (canonical)
zoopárkove (romanization)

зоопа́рк зоопарк#Bulgarian

indefinite plural of зоопа́рк (zoopárk, “zoo”)


лимонади

лимона́ди • (limonádi)

лимона́ди (canonical)
limonádi (romanization)

лимона́да лимонада#Bulgarian

indefinite plural of лимона́да (limonáda, “lemonade”)


кошер

bg-noun

ко́шер • (kóšer) m

ко́шер (canonical)
kóšer (romanization)
ко́шер (indefinite singular)
ко́шери (indefinite plural)
ко́шерът (definite singular subjective)
ко́шерите (definite plural subjective)
ко́шера (definite objective singular)
ко́шерите (definite objective plural)
ко́шера (count-form plural)


напружец

напру́жец • (naprúžec) m

напру́жец (canonical)
naprúžec (romanization)
напру́жец (indefinite singular)
напру́жци (indefinite plural)
напру́жецът (definite singular subjective)
напру́жците (definite plural subjective)
напру́жеца (definite objective singular)
напру́жците (definite objective plural)
напру́жеца (count-form plural)

bg-ndecl

напру́жец<*>

From на- (na-) + (dialectal) пруг (prug, “elastic part”) + -ец (-ec). Akin to Ukrainian напру́га (naprúha, “strain”).

affix

a handle of а weaving loom (with which fabrics are being stretched)


нагар

bg-noun

нага́р • (nagár) m

нага́р (canonical)
nagár (romanization)
нага́р (indefinite singular)
нага́рят (definite singular subjective)
нага́ря (definite objective singular)

Substantivized from на- (na-) + гар (gar, “burned, blazed”) or equivalently a resultant noun from the factitive verb нага́рям (nagárjam, “to blaze”).

soot formation (leftovers from fire, for example, in the barrel of a gun, cannon)


наткава

натка́ва • (natkáva) f

натка́ва (canonical)
natkáva (romanization)
натка́ва (indefinite singular)
натка́ви (indefinite plural)
натка́вата (definite singular)
натка́вите (definite plural)

Deverbal of натка́я (natkája, “to weave up”) + -ава (-ava).

affix

woof, texture (yearn carried by the shuttle of a loom)


натра

bg-noun

на́тра • (nátra) f

на́тра (canonical)
nátra (romanization)
на́тра (indefinite singular)
на́три (indefinite plural)
на́трата (definite singular)
на́трите (definite plural)

From an earlier *natьra, deverbal of Proto-Slavic *naterti (“to rub off”).

warp (thread stretched between the ends of a loom)


натлап

на́тлап • (nátlap) m

на́тлап (canonical)
nátlap (romanization)
на́тлап (indefinite singular)
на́тлапи (indefinite plural)
на́тлапът (definite singular subjective)
на́тлапите (definite plural subjective)
на́тлапа (definite objective singular)
на́тлапите (definite objective plural)
на́тлапа (count-form plural)

Deverbal from натла́пя (natlápja, “to disturb”).

Гложди ме един щекотлив натлап.


виадукт

виаду́кт • (viadúkt) m

виаду́кт (canonical)
viadúkt (romanization)
виаду́кт (indefinite singular)
виаду́кти (indefinite plural)
виаду́ктът (definite singular subjective)
виаду́ктите (definite plural subjective)
виаду́кта (definite objective singular)
виаду́ктите (definite objective plural)
виаду́кта (count-form plural)


садиво

сади́во • (sadívo) n

сади́во (canonical)
sadívo (romanization)
сади́во (indefinite singular)
сади́ва (indefinite plural)
сади́вото (definite singular)
сади́вата (definite plural)


насад

на́сад • (násad) m

на́сад (canonical)
násad (romanization)
на́сад (indefinite singular)
на́сади (indefinite plural)
на́садът (definite singular subjective)
на́садите (definite plural subjective)
на́сада (definite objective singular)
на́садите (definite objective plural)
на́сада (count-form plural)

By surface analysis, на- (na-) + сад (sad). Synchronically, a result noun of насадя́ (nasadjá, “to plant”).


садно

bg-noun

са́дно • (sádno) n (relational adjective са́днист)

са́дно (canonical)
sádno (romanization)
са́днист (adjective relational)
са́дно (indefinite singular)
са́дна (indefinite plural)
са́дното (definite singular)
са́дната (definite plural)

scar, blister, sore caused worn equipment (usually on draft animals, figuratively on people)


малак

мала́к • (malák) m

Borrowed from Ottoman Turkish مالاق (malak, “buffalo calf”).


насита

bg-noun

наси́та • (nasíta) f

наси́та (canonical)
nasíta (romanization)
наси́та (indefinite singular)
наси́тата (definite singular)

bg-ndecl

наси́та</n:sg>

Deverbal from наси́тя (nasítja, “to satiate”).

до насита

to [one's] heart's content (literally, “to [one's] satiation”)


нагласа

bg-noun

нагла́са • (naglása) f

нагла́са (canonical)
naglása (romanization)
нагла́са (indefinite singular)
нагла́си (indefinite plural)
нагла́сата (definite singular)
нагла́сите (definite plural)

Deverbal of наглася́ (naglasjá, “to concord, to adjust”).

умствена нагласа

disposition, readiness (state of character)


нахрана

нахра́на • (nahrána) f

нахра́на (canonical)
nahrána (romanization)
нахра́на (indefinite singular)
нахра́ни (indefinite plural)
нахра́ната (definite singular)
нахра́ните (definite plural)

By surface analysis, на- (na-) + храна́ (hraná, “food”). Synchronically, a deverbal of нахра́ня (nahránja, “to feed”).


навал

bg-noun

нава́л • (navál) m

нава́л (canonical)
navál (romanization)
нава́л (indefinite singular)
нава́лът (definite singular subjective)
нава́ла (definite objective singular)

By surface analysis, на- (na-) + вал (val, “front, surge”). Synchronically, a deverbal of наваля́ (navaljá, “to fall upon”).

surf

accumulation, multitude (collection of things gathered in one place due to an applied force)

(by extension) flock, throng (large accumulation of people or animals)


пейгамбер

bg-noun

пейгамберски

пейгамбер • (pejgamber) m (relational adjective пейгамберски)

pejgamber (romanization)
пейгамберски (adjective relational)
пейгамбер (indefinite singular)
пейгамбер (indefinite plural)
пейгамбер (definite singular)
пейгамбер (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish پیغامبر (peygamber), from Persian پیغامبر (peyğambar).