агитация

bg-noun

агитацио́нен

агита́ция • (agitácija) f (relational adjective агитацио́нен)

агита́ция (canonical)
agitácija (romanization)
агитацио́нен (adjective relational)
агита́ция (indefinite singular)
агита́ции (indefinite plural)
агита́цията (definite singular)
агита́циите (definite plural)

Borrowed from German Agitation and Russian агита́ция (agitácija), ultimately stemming from Latin agitātiō (“movement, motion, agitation”).

der

(usually uncountable) a series of activities that are intended to achieve a particular social or political aim, campaigning, canvassing, agitation, propaganda


мечове

head

ме́чове • (méčove)

ме́чове (canonical)
méčove (romanization)


мечко

мечко • (mečko)

ме́чка мечка#Bulgarian


мечките

ме́чките • (méčkite)

ме́чките (canonical)
méčkite (romanization)

ме́чка мечка#Bulgarian


мечоците

мечо́ците • (mečócite)

мечо́ците (canonical)
mečócite (romanization)

мечо́к мечок#Bulgarian


мечоко

мечо́ко • (mečóko)

мечо́ко (canonical)
mečóko (romanization)

мечо́к мечок#Bulgarian


милилитрите

милили́трите

милили́трите • (mililítrite)

милили́трите (canonical)
mililítrite (romanization)

милили́тър милилитър#Bulgarian

definite plural of милили́тър (mililítǎr)


милилитре

милили́тър милилитър#Bulgarian

vocative singular of милили́тър (mililítǎr)


мечоци

мечо́ци • (mečóci)

мечо́ци (canonical)
mečóci (romanization)

мечо́к мечок#Bulgarian


микролитри

микроли́три • (mikrolítri)

микроли́три (canonical)
mikrolítri (romanization)

микроли́тър микролитър#Bulgarian

indefinite plural of микроли́тър (mikrolítǎr)


микролитрите

микроли́трите

микроли́трите • (mikrolítrite)

микроли́трите (canonical)
mikrolítrite (romanization)

микроли́тър микролитър#Bulgarian

definite plural of микроли́тър (mikrolítǎr)


микрометрите

микроме́трите

микроме́трите • (mikrométrite)

микроме́трите (canonical)
mikrométrite (romanization)

микроме́тър микрометър#Bulgarian

definite plural of микроме́тър (mikrométǎr)


милиметри

милиме́три • (milimétri)

милиме́три (canonical)
milimétri (romanization)

милиме́тър милиметър#Bulgarian

indefinite plural of милиме́тър (milimétǎr)


милилитри

милили́три • (mililítri)

милили́три (canonical)
mililítri (romanization)

милили́тър милилитър#Bulgarian

indefinite plural of милили́тър (mililítǎr)


милиметре

милиме́тър милиметър#Bulgarian

vocative singular of милиме́тър (milimétǎr)


милиметрите

милиме́трите

милиме́трите • (milimétrite)

милиме́трите (canonical)
milimétrite (romanization)

милиме́тър милиметър#Bulgarian

definite plural of милиме́тър (milimétǎr)


мисълта

мисълта́ • (misǎltá)

мисълта́ (canonical)
misǎltá (romanization)

ми́съл мисъл#Bulgarian


мишките

ми́шките • (míškite)

ми́шките (canonical)
míškite (romanization)

ми́шка мишка#Bulgarian


мислите

ми́слите • (míslite)

ми́слите (canonical)
míslite (romanization)

ми́съл мисъл#Bulgarian


мишоко

мишо́ко • (mišóko)

мишо́ко (canonical)
mišóko (romanization)

мишо́к мишок#Bulgarian


мишката

ми́шката • (míškata)

ми́шката (canonical)
míškata (romanization)

ми́шка мишка#Bulgarian


мишоците

мишо́ците • (mišócite)

мишо́ците (canonical)
mišócite (romanization)

мишо́к мишок#Bulgarian


мишоци

мишо́ци • (mišóci)

мишо́ци (canonical)
mišóci (romanization)

мишо́к мишок#Bulgarian


множимото

мно́жимото • (mnóžimoto)

мно́жимото (canonical)
mnóžimoto (romanization)

мно́жимо множимо#Bulgarian


млякото

мля́кото • (mljákoto)

мля́кото (canonical)
mljákoto (romanization)

мля́ко мляко#Bulgarian


момата

мома́та • (momáta)

мома́та (canonical)
momáta (romanization)


моливе

мо́лив молив#Bulgarian


микрометри

микроме́три • (mikrométri)

микроме́три (canonical)
mikrométri (romanization)

микроме́тър микрометър#Bulgarian

indefinite plural of микроме́тър (mikrométǎr)


множимите

мно́жимите • (mnóžimite)

мно́жимите (canonical)
mnóžimite (romanization)

мно́жимо множимо#Bulgarian


множими

мно́жими • (mnóžimi)

мно́жими (canonical)
mnóžimi (romanization)

мно́жимо множимо#Bulgarian


момко

мо́мко • (mómko)

мо́мък момък#Bulgarian


момчета

момче́та • (momčéta)

момче́та (canonical)
momčéta (romanization)

момче́ момче#Bulgarian


момците

момци́те • (momcíte)

момци́те (canonical)
momcíte (romanization)

мо́мък момък#Bulgarian


мишко

ми́шко • (míško)

ми́шка мишка#Bulgarian


момите

моми́те • (momíte)

моми́те (canonical)
momíte (romanization)


момчетата

момче́тата • (momčétata)

момче́тата (canonical)
momčétata (romanization)

момче́ момче#Bulgarian


монахо

мона́хо • (monáho)

мона́хо (canonical)
monáho (romanization)

мона́х монах#Bulgarian


моливите

мо́ливите or моли́вите • (mólivite or molívite)

мо́ливите (canonical)
моли́вите (canonical)
mólivite (romanization)
molívite (romanization)

мо́лив молив#Bulgarian


момчето

момче́то • (momčéto)

момче́то (canonical)
momčéto (romanization)

момче́ момче#Bulgarian


монарсите

мона́рсите • (monársite)

мона́рсите (canonical)
monársite (romanization)

мона́рх монарх#Bulgarian


монахиньо

монахи́ньо • (monahínjo)

монахи́ньо (canonical)
monahínjo (romanization)

монахи́ня монахиня#Bulgarian

vocative singular of монахи́ня (monahínja)


моретата

море́тата • (morétata)

море́тата (canonical)
morétata (romanization)


монахините

монахи́ните • (monahínite)

монахи́ните (canonical)
monahínite (romanization)

монахи́ня монахиня#Bulgarian

definite plural of монахи́ня (monahínja)


мечки

ме́чки • (méčki)

ме́чка мечка#Bulgarian


монасите

мона́сите • (monásite)

мона́сите (canonical)
monásite (romanization)

мона́х монах#Bulgarian


морета

море́та • (moréta)

море́та (canonical)
moréta (romanization)


моркове

мо́рков морков#Bulgarian


мостове

мо́стове • (móstove)

мо́стове (canonical)
móstove (romanization)


монахинята

монахи́нята • (monahínjata)

монахи́нята (canonical)
monahínjata (romanization)

монахи́ня монахиня#Bulgarian

definite singular of монахи́ня (monahínja)


морковите

мо́рковите • (mórkovite)

мо́рковите (canonical)
mórkovite (romanization)

мо́рков морков#Bulgarian


морето

море́то • (moréto)

море́то (canonical)
moréto (romanization)


мразовете

мразове́те • (mrazovéte)

мразове́те (canonical)
mrazovéte (romanization)


мостовете

мо́стовете • (móstovete)

мо́стовете (canonical)
móstovete (romanization)


мравките

мра́вките • (mrávkite)

мра́вките (canonical)
mrávkite (romanization)

мра́вка мравка#Bulgarian


мравката

мра́вката • (mrávkata)

мра́вката (canonical)
mrávkata (romanization)

мра́вка мравка#Bulgarian


мразове

мразове́ • (mrazové)

мразове́ (canonical)
mrazové (romanization)


мряно

мря́на мряна#Bulgarian


мрените

мре́ните • (mrénite)

мре́ните (canonical)
mrénite (romanization)

мря́на мряна#Bulgarian


мравко

мра́вко • (mrávko)

мра́вко (canonical)
mrávko (romanization)

мра́вка мравка#Bulgarian


мряната

мря́ната • (mrjánata)

мря́ната (canonical)
mrjánata (romanization)

мря́на мряна#Bulgarian


мрени

мре́ни • (mréni)

мря́на мряна#Bulgarian


морски свинчета

мо́рски свинче́та

мо́рски свинче́та • (mórski svinčéta)

мо́рски свинче́та (canonical)
mórski svinčéta (romanization)

мо́рско свинче́
морско свинче#Bulgarian

indefinite plural of мо́рско свинче́ (mórsko svinčé)


морското свинче

мо́рското свинче́

мо́рското свинче́ • (mórskoto svinčé)

мо́рското свинче́ (canonical)
mórskoto svinčé (romanization)

мо́рско свинче́
морско свинче#Bulgarian

definite singular of мо́рско свинче́ (mórsko svinčé)


мускулите

му́скулите • (múskulite)

му́скулите (canonical)
múskulite (romanization)

му́скул мускул#Bulgarian


морските свинчета

мо́рските свинче́та

мо́рските свинче́та • (mórskite svinčéta)

мо́рските свинче́та (canonical)
mórskite svinčéta (romanization)

мо́рско свинче́
морско свинче#Bulgarian

definite plural of мо́рско свинче́ (mórsko svinčé)


микрометре

микроме́тър микрометър#Bulgarian

vocative singular of микроме́тър (mikrométǎr)


мечката

ме́чката • (méčkata)

ме́чката (canonical)
méčkata (romanization)

ме́чка мечка#Bulgarian


мишки

ми́шки • (míški)

ми́шка мишка#Bulgarian


мравки

мра́вки • (mrávki)

мра́вки (canonical)
mrávki (romanization)

мра́вка мравка#Bulgarian


моми

моми́ • (momí)


момци

момци́ • (momcí)

мо́мък момък#Bulgarian


монаси

мона́си • (monási)

мона́си (canonical)
monási (romanization)

мона́х монах#Bulgarian


мускули

му́скули • (múskuli)

му́скули (canonical)
múskuli (romanization)

му́скул мускул#Bulgarian


моркови

мо́ркови • (mórkovi)

мо́ркови (canonical)
mórkovi (romanization)

мо́рков морков#Bulgarian


монахини

монахи́ни • (monahíni)

монахи́ни (canonical)
monahíni (romanization)

монахи́ня монахиня#Bulgarian

indefinite plural of монахи́ня (monahínja)


мускуле

му́скул мускул#Bulgarian


млека

млека́ • (mleká)

мля́ко мляко#Bulgarian


монархо

мона́рхо • (monárho)

мона́рхо (canonical)
monárho (romanization)

мона́рх монарх#Bulgarian


микролитре

микроли́тър микролитър#Bulgarian

vocative singular of микроли́тър (mikrolítǎr)


мечо

мечо • (mečo)


моме

мо́ме • (móme)


монарси

мона́рси • (monársi)

мона́рси (canonical)
monársi (romanization)

мона́рх монарх#Bulgarian


млеката

млека́та • (mlekáta)

млека́та (canonical)
mlekáta (romanization)

мля́ко мляко#Bulgarian


моливи

мо́ливи or моли́ви • (mólivi or molívi)

мо́ливи (canonical)
моли́ви (canonical)
mólivi (romanization)
molívi (romanization)

мо́лив молив#Bulgarian


мисли

ми́сли • (mísli)

ми́съл мисъл#Bulgarian


мухите

мухи́те • (muhíte)

мухи́те (canonical)
muhíte (romanization)


мустаци

муста́ци • (mustáci)

муста́ци (canonical)
mustáci (romanization)

муста́к мустак#Bulgarian


мухо

му́хо • (múho)


мъдростите

мъ́дростите • (mǎ́drostite)

мъ́дростите (canonical)
mǎ́drostite (romanization)

мъ́дрост мъдрост#Bulgarian


мустако

муста́к мустак#Bulgarian


мухата

муха́та • (muháta)

муха́та (canonical)
muháta (romanization)


мустаците

муста́ците • (mustácite)

муста́ците (canonical)
mustácite (romanization)

муста́к мустак#Bulgarian


мълнийо

мълнийо • (mǎlnijo)

мъ́лния мълния#Bulgarian


мъдрости

мъ́дрости • (mǎ́drosti)

мъ́дрости (canonical)
mǎ́drosti (romanization)

мъ́дрост мъдрост#Bulgarian

indefinite plural of мъ́дрост (mǎ́drost)


мълнията

мъ́лнията • (mǎ́lnijata)

мъ́лнията (canonical)
mǎ́lnijata (romanization)

мъ́лния мълния#Bulgarian


мълнии

мъ́лнии • (mǎ́lnii)

мъ́лнии (canonical)
mǎ́lnii (romanization)

мъ́лния мълния#Bulgarian


мъртъвци

мъртъвци́ • (mǎrtǎvcí)

мъртъвци́ (canonical)
mǎrtǎvcí (romanization)

мъртве́ц мъртвец#Bulgarian


мъртъвците

мъртъвци́те • (mǎrtǎvcíte)

мъртъвци́те (canonical)
mǎrtǎvcíte (romanization)

мъртве́ц мъртвец#Bulgarian


мълниите

мъ́лниите • (mǎ́lniite)

мъ́лниите (canonical)
mǎ́lniite (romanization)

мъ́лния мълния#Bulgarian


мъртвецо

мъртве́цо • (mǎrtvéco)

мъртве́цо (canonical)
mǎrtvéco (romanization)

мъртве́ц мъртвец#Bulgarian


мярката

мя́рката • (mjárkata)

мя́рката (canonical)
mjárkata (romanization)

мя́рка мярка#Bulgarian


мюезини

мюези́ни • (mjuezíni)

мюези́ни (canonical)
mjuezíni (romanization)

мюези́н мюезин#Bulgarian


мюезините

мюези́ните • (mjuezínite)

мюези́ните (canonical)
mjuezínite (romanization)

мюези́н мюезин#Bulgarian


мярко

мя́рка мярка#Bulgarian


мюезине

мюези́не • (mjuezíne)

мюези́не (canonical)
mjuezíne (romanization)

мюези́н мюезин#Bulgarian


мерките

ме́рките • (mérkite)

ме́рките (canonical)
mérkite (romanization)

мя́рка мярка#Bulgarian


мерки

ме́рки • (mérki)

мя́рка мярка#Bulgarian


винт

bg-noun

винт • (vint) m (relational adjective ви́нтов)

vint (romanization)
ви́нтов (adjective relational)
винт (indefinite singular)
ви́нтове (indefinite plural)
ви́нтът (definite singular subjective)
ви́нтовете (definite plural subjective)
ви́нта (definite objective singular)
ви́нтовете (definite objective plural)
ви́нта (count-form plural)

Ultimately from German Gewinde (“something coiled”), through Russian винт (vint).

screw (a cylindrical metal element with a spiral groove for joining parts by turning)


мъдростта

head

мъдростта́ • (mǎdrosttá)

мъдростта́ (canonical)
mǎdrosttá (romanization)

мъ́дрост мъдрост#Bulgarian

definite singular of мъ́дрост (mǎ́drost)


репутация

bg-noun

репута́ция • (reputácija) f

репута́ция (canonical)
reputácija (romanization)
репута́ция (indefinite singular)
репута́цията (definite singular)

bg-ndecl

репута́ция</n:sg>


кредитор

bg-noun

креди́тор • (kredítor) m (feminine креди́торка)

креди́тор (canonical)
kredítor (romanization)
креди́торка (feminine)
креди́тор (indefinite singular)
креди́тори (indefinite plural)
креди́торът (definite singular subjective)
креди́торите (definite plural subjective)
креди́тора (definite objective singular)
креди́торите (definite objective plural)
креди́торе (singular vocative)
креди́тори (plural vocative)

bg-ndecl

креди́тор<(h)>

Borrowed from Latin crēditor via German Kreditor or Russian креди́тор (kredítor).

creditor (a person to whom a debt is owed)


ограничение

bg-noun

ограниче́ние

ограниче́ние • (ograničénie) n

ограниче́ние (canonical)
ograničénie (romanization)
ограниче́ние (indefinite singular)
ограниче́ния (indefinite plural)
ограниче́нието (definite singular)
ограниче́нията (definite plural)

bg-ndecl

ограниче́ние<>

огранича́ (ograničá) + -е́ние (-énie)

affix

огранича́ (ograničá) + -е́ние (-énie)


контакт

bg-noun

конта́кт • (kontákt) m

конта́кт (canonical)
kontákt (romanization)
конта́кт (indefinite singular)
конта́кти (indefinite plural)
конта́ктът (definite singular subjective)
конта́ктите (definite plural subjective)
конта́кта (definite objective singular)
конта́ктите (definite objective plural)
конта́кта (count-form plural)

Borrowed from Russian конта́кт (kontákt), German Kontakt, and French contact, from Latin contāctus (“contact”).


косинус

bg-noun

ко́синус • (kósinus) m (relational adjective ко́синусов)

ко́синус (canonical)
kósinus (romanization)
ко́синусов (adjective relational)
ко́синус (indefinite singular)
ко́синусът (definite singular subjective)
ко́синуса (definite objective singular)

bg-ndecl

ко́синус</n:sg>

Scientific term, ultimately from Latin cosinus (“co-pocket”). Equivalent to ко- (ko-) + синус (sinus, “sine”).

(trigonometry) cosine (ratio between the length of an adjacent side to the length of the hypotenuse in a right-angle triangle)


колиба

bg-noun

коли́ба • (kolíba) f

коли́ба (canonical)
kolíba (romanization)
коли́ба (indefinite singular)
коли́би (indefinite plural)
коли́бата (definite singular)
коли́бите (definite plural)

From a Paleo-Balkan substrate, аttested at least from XIII-XIV century onwards. Found also in Ancient Greek καλύβη (kalúbē), however, a direct borrowing from Greek is formally impossible for phonetic reasons.


лудак

луда́к • (ludák) m

луда́к (canonical)
ludák (romanization)
луда́к (indefinite singular)
луда́ци (indefinite plural)
луда́кът (definite singular subjective)
луда́ците (definite plural subjective)
луда́ка (definite objective singular)
луда́ците (definite objective plural)
луда́ко (singular vocative)
луда́ци (plural vocative)

(colloquial) lunatic, madcap, giddy young man


помагач

помага́ч • (pomagáč) m (feminine помага́чка)

помага́ч (canonical)
pomagáč (romanization)
помага́чка (feminine)
помага́ч (indefinite singular)
помага́чи (indefinite plural)
помага́чът (definite singular subjective)
помага́чите (definite plural subjective)
помага́ча (definite objective singular)
помага́чите (definite objective plural)
помага́чо (singular vocative)
помага́чи (plural vocative)

bg-ndecl

помага́ч<(h)>

пома́гам (pomágam, “to help”) + -ач (-ač)

affix

(juridical) accessory (a legal subject [person or institution] which indirectly contributes to a crime)


фъртуна

bg-noun

фърту́на • (fǎrtúna) f

фърту́на (canonical)
fǎrtúna (romanization)
фърту́на (indefinite singular)
фърту́ни (indefinite plural)
фърту́ната (definite singular)
фърту́ните (definite plural)


виелица

вие́лица • (viélica) f

вие́лица (canonical)
viélica (romanization)
ви́елица (indefinite singular)
ви́елици (indefinite plural)
ви́елицата (definite singular)
ви́елиците (definite plural)


надпис

на́дпис • (nádpis) m

на́дпис (canonical)
nádpis (romanization)
на́дпис (indefinite singular)
на́дписи (indefinite plural)
на́дписът (definite singular subjective)
на́дписите (definite plural subjective)
на́дписа (definite objective singular)
на́дписите (definite objective plural)
на́дписа (count-form plural)


влат

vlat (romanization)
влат (indefinite singular)
вла́тове (indefinite plural)
вла́тът (definite singular subjective)
вла́товете (definite plural subjective)
вла́та (definite objective singular)
вла́товете (definite objective plural)
вла́та (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *voltъ m (u-stem).


мида

bg-noun

ми́да • (mída) f (relational adjective ми́ден)

ми́да (canonical)
mída (romanization)
ми́ден (adjective relational)
ми́да (indefinite singular)
ми́ди (indefinite plural)
ми́дата (definite singular)
ми́дите (definite plural)


екипаж

екипа́ж • (ekipáž) m

екипа́ж (canonical)
ekipáž (romanization)
екипа́ж (indefinite singular)
екипа́жи (indefinite plural)
екипа́жът (definite singular subjective)
екипа́жите (definite plural subjective)
екипа́жа (definite objective singular)
екипа́жите (definite objective plural)
екипа́жа (count-form plural)

Borrowed from French équipage, possibly via Russian экипа́ж (ekipáž).

crew (group of people operating a large facility or piece of equipment)


клиника

кли́ника • (klínika) f

кли́ника (canonical)
klínika (romanization)
кли́ника (indefinite singular)
кли́ники (indefinite plural)
кли́никата (definite singular)
кли́никите (definite plural)


затворник

затво́рничка

затво́рник • (zatvórnik) m (feminine затво́рничка)

затво́рник (canonical)
zatvórnik (romanization)
затво́рничка (feminine)
затво́рник (indefinite singular)
затво́рници (indefinite plural)
затво́рникът (definite singular subjective)
затво́рниците (definite plural subjective)
затво́рника (definite objective singular)
затво́рниците (definite objective plural)
затво́рнико (singular vocative)
затво́рници (plural vocative)

bg-ndecl

затво́рник<(h)>


рубрика

bg-noun

ру́брика • (rúbrika) f

ру́брика (canonical)
rúbrika (romanization)
ру́брика (indefinite singular)
ру́брики (indefinite plural)
ру́бриката (definite singular)
ру́бриките (definite plural)


пленник

пле́ннически

пле́нник • (plénnik) m (feminine пле́нничка, relational adjective пле́ннически)

пле́нник (canonical)
plénnik (romanization)
пле́нничка (feminine)
пле́ннически (adjective relational)
пле́нник (indefinite singular)
пле́нници (indefinite plural)
пле́нникът (definite singular subjective)
пле́нниците (definite plural subjective)
пле́нника (definite objective singular)
пле́нниците (definite objective plural)
пле́ннико (singular vocative)
пле́нници (plural vocative)

bg-ndecl

пле́нник<(h)>


престъпник

bg-noun

престъ́пница

престъ́пничка

престъ́пник • (prestǎ́pnik) m (feminine престъ́пница or престъ́пничка)

престъ́пник (canonical)
prestǎ́pnik (romanization)
престъ́пница (feminine)
престъ́пничка (feminine)
престъ́пник (indefinite singular)
престъ́пници (indefinite plural)
престъ́пникът (definite singular subjective)
престъ́пниците (definite plural subjective)
престъ́пника (definite objective singular)
престъ́пниците (definite objective plural)
престъ́пнико (singular vocative)
престъ́пници (plural vocative)

bg-ndecl

престъ́пник<(h)>

From Proto-Slavic *perstǫpьnikъ; equivalent to престъ́пя (prestǎ́pja, “to cross, to step over”) + -ник (-nik). Literally, "one who crosses (the accepted norms/laws)".

affix

criminal (person guilty of a crime, breaking the law)


самка

bg-noun

са́мка • (sámka) f (masculine са́мец or саме́ц)

са́мка (canonical)
sámka (romanization)
са́мец (masculine)
саме́ц (masculine)
са́мкаса́мка (indefinite singular)
са́мкаса́мки (indefinite plural)
са́мкаса́мката (definite singular)
са́мкаса́мките (definite plural)
са́мкаса́мко (singular vocative)
са́мкаса́мки (plural vocative)

bg-ndecl

са́мкаса́мка<(v)>

са́мец самец#Bulgarian

саме́ц самец#Bulgarian

female equivalent of са́мец (sámec), female equivalent of саме́ц (saméc): female animal


поговорка

bg-noun

погово́рка • (pogovórka) f

погово́рка (canonical)
pogovórka (romanization)
погово́рка (indefinite singular)
погово́рки (indefinite plural)
погово́рката (definite singular)
погово́рките (definite plural)

bg-ndecl

погово́рка<a>


хала

ха́ла (canonical)
hála (romanization)
хал (masculine)
ха́ла (indefinite singular)
ха́ли (indefinite plural)
ха́лата (definite singular)
ха́лите (definite plural)
ха́ло (singular vocative)
ха́ли (plural vocative)

From Proto-Slavic *xala, possibly contamination of various sources. Some aspects of the creature could be from Ancient Greek χάλαζα (khálaza, “hail”) (per Georgieva), while others from native roots related to ха́лост (hálost, “futility, lack of structure”), наха́лен (nahálen, “impertinent, intrusive”). In Western dialects, the word is homophonous with the dialectal word for serpent (cf. Serbo-Croatian а̏ла, Macedonian ала (ala)), of Turkish origin.
Mythological depictions combine elements from Slavic (see Coordinate terms) and Paleo-Balkan mythology (cf. Ancient Greek Τυφῶν (Tuphôn), Ἄνεμοι (Ánemoi); Thracian Chaos-dragon; Albanian Kulshedra).

мо́чер

an amphibian native to the Western Balkans, colloquially imagined to have supernatural abilities similar to хала

ю́да

fairy creatures believed to have mastery over natural phenomena

→ (figurative) great calamity, fury, natural force (as phenomenon)

→ ichthyoid or serpentine monster (as a physical being)

→ hex, witch who controls the weather (as a personification)

(Slavic mythology) tempest, typhon (mythological creature or phantasm that brings hails, blizzards, thunderstorms, and/or whirlwinds; believed to reside within stormclouds or in thick fogs)

ха́ла-кон

(figurative) female equivalent of хал (hal): ferocious, feral person or animal

хал

(colloquial, derogatory, figurative) female equivalent of хал (hal): gourmand, glutton, unsatiable person


хала

bg-noun

ха́ла • (hála) f

ха́ла (canonical)
hála (romanization)
ха́ла (indefinite singular)
ха́ли (indefinite plural)
ха́лата (definite singular)
ха́лите (definite plural)

Theoretical singular of nowadays plurale tantum ха́ли pl (háli), borrowed from German Halle. The concept stems from East German Kaufhallen, which were incorporated/copied throughout the former Eastern Bloc during 20th century. Etymologically, doublet of хол (hol) (borrowed from English instead).


срака

сра́ка • (sráka) f

сра́ка (canonical)
sráka (romanization)
сра́ка (indefinite singular)
сра́ки (indefinite plural)
сра́ката (definite singular)
сра́ките (definite plural)

From Proto-Slavic *sorka. Attested mainly in Western and North-Western dialects.


октан

окта́н • (oktán) m

окта́н (canonical)
oktán (romanization)
окта́н (indefinite singular)
окта́ни (indefinite plural)
окта́нът (definite singular subjective)
окта́ните (definite plural subjective)
окта́на (definite objective singular)
окта́ните (definite objective plural)
окта́на (count-form plural)


надеждо

head

надеждо • (nadeždo)

наде́жда надежда#Bulgarian


мястото

мя́стото • (mjástoto)

мя́стото (canonical)
mjástoto (romanization)

мя́сто място#Bulgarian


надежди

наде́жди • (nadéždi)

наде́жди (canonical)
nadéždi (romanization)

наде́жда надежда#Bulgarian


надеждите

наде́ждите • (nadéždite)

наде́ждите (canonical)
nadéždite (romanization)

наде́жда надежда#Bulgarian


наказанието

наказа́нието

наказа́нието • (nakazánieto)

наказа́нието (canonical)
nakazánieto (romanization)

наказа́ние наказание#Bulgarian

definite singular of наказа́ние (nakazánie)


местата

места́та • (mestáta)

места́та (canonical)
mestáta (romanization)

мя́сто място#Bulgarian


наказанията

наказа́нията

наказа́нията • (nakazánijata)

наказа́нията (canonical)
nakazánijata (romanization)

наказа́ние наказание#Bulgarian

definite plural of наказа́ние (nakazánie)


надеждата

наде́ждата • (nadéždata)

наде́ждата (canonical)
nadéždata (romanization)

наде́жда надежда#Bulgarian


нанолитре

наноли́тър нанолитър#Bulgarian

vocative singular of наноли́тър (nanolítǎr)


нанолитри

наноли́три • (nanolítri)

наноли́три (canonical)
nanolítri (romanization)

наноли́тър нанолитър#Bulgarian

indefinite plural of наноли́тър (nanolítǎr)


напитката

напи́тката • (napítkata)

напи́тката (canonical)
napítkata (romanization)

напи́тка напитка#Bulgarian


нанометрите

наноме́трите

наноме́трите • (nanométrite)

наноме́трите (canonical)
nanométrite (romanization)

наноме́тър нанометър#Bulgarian

definite plural of наноме́тър (nanométǎr)


нанометри

наноме́три • (nanométri)

наноме́три (canonical)
nanométri (romanization)

наноме́тър нанометър#Bulgarian

indefinite plural of наноме́тър (nanométǎr)


напитките

напи́тките • (napítkite)

напи́тките (canonical)
napítkite (romanization)

напи́тка напитка#Bulgarian


насекомото

насеко́мото • (nasekómoto)

насеко́мото (canonical)
nasekómoto (romanization)

насеко́мо насекомо#Bulgarian

definite singular of насеко́мо (nasekómo)


наркоманко

наркома́нко • (narkománko)

наркома́нко (canonical)
narkománko (romanization)

наркома́нка наркоманка#Bulgarian

vocative singular of наркома́нка (narkománka)


наркоманите

наркома́ните

наркома́ните • (narkománite)

наркома́ните (canonical)
narkománite (romanization)

наркома́н наркоман#Bulgarian


намеренията

намере́нията

намере́нията • (namerénijata)

намере́нията (canonical)
namerénijata (romanization)

намере́ние намерение#Bulgarian

definite plural of намере́ние (namerénie)


намерението

намере́нието

намере́нието • (namerénieto)

намере́нието (canonical)
namerénieto (romanization)

намере́ние намерение#Bulgarian

definite singular of намере́ние (namerénie)


напитко

напи́тка напитка#Bulgarian


небесата

небеса́та • (nebesáta)

небеса́та (canonical)
nebesáta (romanization)


наркоманката

наркома́нката

наркома́нката • (narkománkata)

наркома́нката (canonical)
narkománkata (romanization)

наркома́нка наркоманка#Bulgarian

definite singular of наркома́нка (narkománka)


наркоманките

наркома́нките

наркома́нките • (narkománkite)

наркома́нките (canonical)
narkománkite (romanization)

наркома́нка наркоманка#Bulgarian

definite plural of наркома́нка (narkománka)


насекомите

насеко́мите • (nasekómite)

насеко́мите (canonical)
nasekómite (romanization)

насеко́мо насекомо#Bulgarian


немкини

немки́ни • (nemkíni)

немки́ни (canonical)
nemkíni (romanization)

немки́ня немкиня#Bulgarian

indefinite plural of немки́ня (nemkínja)


немци

не́мци • (némci)

не́мец немец#Bulgarian


немците

не́мците • (némcite)

не́мците (canonical)
némcite (romanization)

не́мец немец#Bulgarian


насекоми

насеко́ми • (nasekómi)

насеко́ми (canonical)
nasekómi (romanization)

насеко́мо насекомо#Bulgarian

indefinite plural of насеко́мо (nasekómo)


неблагоразумието

неблагоразу́мието

неблагоразу́мието • (neblagorazúmieto)

неблагоразу́мието (canonical)
neblagorazúmieto (romanization)

неблагоразу́мие неблагоразумие#Bulgarian

definite singular of неблагоразу́мие (neblagorazúmie)


немкинята

немки́нята • (nemkínjata)

немки́нята (canonical)
nemkínjata (romanization)

немки́ня немкиня#Bulgarian

definite singular of немки́ня (nemkínja)


неблагоразумията

неблагоразу́мията

неблагоразу́мията • (neblagorazúmijata)

неблагоразу́мията (canonical)
neblagorazúmijata (romanization)

definite plural of неблагоразу́мие (neblagorazúmie)


немкините

немки́ните • (nemkínite)

немки́ните (canonical)
nemkínite (romanization)

немки́ня немкиня#Bulgarian


неразумности

неразу́мности

неразу́мности • (nerazúmnosti)

неразу́мности (canonical)
nerazúmnosti (romanization)

неразу́мност неразумност#Bulgarian

indefinite plural of неразу́мност (nerazúmnost)


неприятелко

неприя́телко

неприя́телко • (neprijátelko)

неприя́телко (canonical)
neprijátelko (romanization)

неприя́телка неприятелка#Bulgarian

vocative singular of неприя́телка (neprijátelka)


неприятелки

неприя́телки

неприя́телки • (neprijátelki)

неприя́телки (canonical)
neprijátelki (romanization)

неприя́телка неприятелка#Bulgarian

indefinite plural of неприя́телка (neprijátelka)


нещото

не́щото • (néštoto)

не́щото (canonical)
néštoto (romanization)


немецо

не́мецо • (némeco)

не́мецо (canonical)
némeco (romanization)

не́мец немец#Bulgarian


неприятелката

неприя́телката

неприя́телката • (neprijátelkata)

неприя́телката (canonical)
neprijátelkata (romanization)

неприя́телка неприятелка#Bulgarian

definite singular of неприя́телка (neprijátelka)


неприятелките

неприя́телките

неприя́телките • (neprijátelkite)

неприя́телките (canonical)
neprijátelkite (romanization)

неприя́телка неприятелка#Bulgarian

definite plural of неприя́телка (neprijátelka)


нещата

неща́та • (neštáta)

неща́та (canonical)
neštáta (romanization)


неща

неща́ • (neštá)


неразумността

неразумността́

неразумността́ • (nerazumnosttá)

неразумността́ (canonical)
nerazumnosttá (romanization)

неразу́мност неразумност#Bulgarian

definite singular of неразу́мност (nerazúmnost)


небето

небе́то • (nebéto)

небе́то (canonical)
nebéto (romanization)


напитки

напи́тки • (napítki)

напи́тки (canonical)
napítki (romanization)

напи́тка напитка#Bulgarian


неприятелите

неприя́телите

неприя́телите • (neprijátelite)

неприя́телите (canonical)
neprijátelite (romanization)

неприя́тел неприятел#Bulgarian

definite plural of неприя́тел (neprijátel)


наркомане

наркома́не • (narkománe)

наркома́не (canonical)
narkománe (romanization)

наркома́н наркоман#Bulgarian

vocative singular of наркома́н (narkomán)


нанометре

наноме́тър нанометър#Bulgarian

vocative singular of наноме́тър (nanométǎr)


намерения

намере́ния • (namerénija)

намере́ния (canonical)
namerénija (romanization)

намере́ние намерение#Bulgarian

indefinite plural of намере́ние (namerénie)


наркоманки

наркома́нки • (narkománki)

наркома́нки (canonical)
narkománki (romanization)

наркома́нка наркоманка#Bulgarian

indefinite plural of наркома́нка (narkománka)


неприятели

неприя́тели • (neprijáteli)

неприя́тели (canonical)
neprijáteli (romanization)

неприя́тел неприятел#Bulgarian

indefinite plural of неприя́тел (neprijátel)


неприятелю

неприя́телю • (neprijátelju)

неприя́телю (canonical)
neprijátelju (romanization)

неприя́тел неприятел#Bulgarian

vocative singular of неприя́тел (neprijátel)


неблагоразумия

неблагоразу́мия

неблагоразу́мия • (neblagorazúmija)

неблагоразу́мия (canonical)
neblagorazúmija (romanization)

indefinite plural of неблагоразу́мие (neblagorazúmie)


наказания

наказа́ния • (nakazánija)

наказа́ния (canonical)
nakazánija (romanization)

наказа́ние наказание#Bulgarian

indefinite plural of наказа́ние (nakazánie)


немкиньо

немки́ньо • (nemkínjo)

немки́ньо (canonical)
nemkínjo (romanization)

немки́ня немкиня#Bulgarian

vocative singular of немки́ня (nemkínja)


нанолитрите

наноли́трите

наноли́трите • (nanolítrite)

наноли́трите (canonical)
nanolítrite (romanization)

наноли́тър нанолитър#Bulgarian

definite plural of наноли́тър (nanolítǎr)


неразумностите

неразу́мностите

неразу́мностите • (nerazúmnostite)

неразу́мностите (canonical)
nerazúmnostite (romanization)

неразу́мност неразумност#Bulgarian

definite plural of неразу́мност (nerazúmnost)


наркомани

наркома́ни • (narkománi)

наркома́ни (canonical)
narkománi (romanization)

наркома́н наркоман#Bulgarian

indefinite plural of наркома́н (narkomán)


места

места́ • (mestá)

мя́сто място#Bulgarian


нужник

bg-noun

ну́жник • (núžnik) m

ну́жник (canonical)
núžnik (romanization)
ну́жник (indefinite singular)
ну́жници (indefinite plural)
ну́жникът (definite singular subjective)
ну́жниците (definite plural subjective)
ну́жника (definite objective singular)
ну́жниците (definite objective plural)
ну́жника (count-form plural)

From an earlier нуждник (nuždnik), formed via нужда́я (nuždája, “to need”) + -ник (-nik). Literally, "needful, wanted place".


кантар

bg-noun

канта́р • (kantár) m

канта́р (canonical)
kantár (romanization)
канта́р (indefinite singular)
канта́ри (indefinite plural)
канта́рят (definite singular subjective)
канта́рите (definite plural subjective)
канта́ря (definite objective singular)
канта́рите (definite objective plural)
канта́ря (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish قنطار (kantar), from Arabic قِنْطَار (qinṭār), from Ancient Greek κεντηνάριον (kentēnárion), from Latin centēnārium (“hundredweight”).


решетка

bg-noun

реше́тка • (rešétka) f

реше́тка (canonical)
rešétka (romanization)
реше́тка (indefinite singular)
реше́тки (indefinite plural)
реше́тката (definite singular)
реше́тките (definite plural)


жабар

жаба́р • (žabár) m

жаба́р (canonical)
žabár (romanization)
жаба́р (indefinite singular)
жаба́ри (indefinite plural)
жаба́рят (definite singular subjective)
жаба́рите (definite plural subjective)
жаба́ря (definite objective singular)
жаба́рите (definite objective plural)
жаба́рю (singular vocative)
жаба́ри (plural vocative)


фламинго

флами́нго • (flamíngo) n (relational adjective флами́нгов)

флами́нго (canonical)
flamíngo (romanization)
флами́нгов (adjective relational)
флами́нго (indefinite singular)
флами́нга (indefinite plural)
флами́нгото (definite singular)
флами́нгата (definite plural)

bg-ndecl

флами́нго<(v)>

Borrowed from Portuguese flamingo (“flame-colored”).

bor+

flamingo (wading bird of family Phoenicopteridae)


биолог

bg-noun

биоло́г • (biológ) m (feminine биоло́жка)

биоло́г (canonical)
biológ (romanization)
биоло́жка (feminine)
биоло́г (indefinite singular)
биоло́зи (indefinite plural)
биоло́гът (definite singular subjective)
биоло́зите (definite plural subjective)
биоло́га (definite objective singular)
биоло́зите (definite objective plural)
биоло́же (singular vocative)
биоло́зи (plural vocative)

bg-ndecl

биоло́г<(h)>


футболист

bg-noun

футболи́стка

футболи́ст • (futbolíst) m (feminine футболи́стка)

футболи́ст (canonical)
futbolíst (romanization)
футболи́стка (feminine)
футболи́ст (indefinite singular)
футболи́сти (indefinite plural)
футболи́стът (definite singular subjective)
футболи́стите (definite plural subjective)
футболи́ста (definite objective singular)
футболи́стите (definite objective plural)
футболи́ста (count-form plural)

bg-ndecl

футболи́ст<>

From фу́тбол (fútbol, “football”) + -ист (-ist, “-ist”).

suf

footballer (British); football player (Britain), soccer player (US, Canada, Australia)


глиб

glib (romanization)
глиб (indefinite singular)
гли́бове (indefinite plural)
гли́бът (definite singular subjective)
гли́бовете (definite plural subjective)
гли́ба (definite objective singular)
гли́бовете (definite objective plural)
гли́ба (count-form plural)

From Proto-Slavic *gliba, akin to English cliff.

(dialectal) slough, fen (geological formation)


напон

bg-noun

на́пон or напо́н • (nápon or napón) m

на́пон (canonical)
напо́н (canonical)
nápon (romanization)
napón (romanization)
на́пон (indefinite singular)
на́понът (definite singular subjective)
на́пона (definite objective singular)

O-grade deverbal of напъ́на (napǎ́na, “to strain”). Diachronically, inherited from Proto-Slavic *naponъ.
In the standard language, superseded by its 0-grade doublet на́пън (nápǎn).


шипка

ши́пка • (šípka) f

ши́пка (canonical)
šípka (romanization)
ши́пка (indefinite singular)
ши́пки (indefinite plural)
ши́пката (definite singular)
ши́пките (definite plural)


одеяние

одея́ние • (odejánie) n

одея́ние (canonical)
odejánie (romanization)
одея́ние (indefinite singular)
одея́ния (indefinite plural)
одея́нието (definite singular)
одея́нията (definite plural)


гонче

го́нче • (gónče) n

го́нче (canonical)
gónče (romanization)
го́нче (indefinite singular)
го́нчета (indefinite plural)
го́нчето (definite singular)
го́нчетата (definite plural)

medium-sized Bulgarian breed of hunt hound, ranging between 50 and 58 centimetres in height

bg:Българско гонче


българско гонче

бъ́лгарско го́нче

бъ́лгарско го́нче • (bǎ́lgarsko gónče) n

бъ́лгарско го́нче (canonical)
bǎ́lgarsko gónče (romanization)
бъ́лгарско го́нче (indefinite singular)
бъ́лгарски го́нчета (indefinite plural)
бъ́лгарското го́нче (definite singular)
бъ́лгарските го́нчета (definite plural)

bg-ndecl

бъ́лгарско<#> го́нче<>

[ˈbɤɫɡɐrsko ˈɡɔnt͡ʃɛ]

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-българско гонче.wav

bg:българско гонче


стяг

stjag (romanization)
стяг (indefinite singular)
стя́гове (indefinite plural)
стя́гът (definite singular subjective)
стя́говете (definite plural subjective)
стя́га (definite objective singular)
стя́говете (definite objective plural)
стя́га (count-form plural)

Perhaps a conflation of:
* Proto-Slavic *stěgъ (“post”), whence Serbo-Croatian стије̑г (“flagpost”);
* Russian стяг (stjag, “flag”) (earlier Old East Slavic стѧгъ), itself from Old Norse stǫng (whence Swedish stång, Danish stang, English stang).
Contemporary dictionaries do not segregate the two meanings.

(dialectal) pivot, pillar that holds an insignia


щета

bg-noun

щета́ • (štetá) f

щета́ (canonical)
štetá (romanization)
щета́ (indefinite singular)
щети́ (indefinite plural)
щета́та (definite singular)
щети́те (definite plural)


детайл

дета́йл • (detájl) m (relational adjective дета́йлен)

дета́йл (canonical)
detájl (romanization)
дета́йлен (adjective relational)
дета́йл (indefinite singular)
дета́йли (indefinite plural)
дета́йлът (definite singular subjective)
дета́йлите (definite plural subjective)
дета́йла (definite objective singular)
дета́йлите (definite objective plural)
дета́йла (count-form plural)

Borrowed from French detail, via German Detail.

detail (something small enough to escape casual notice)


езда

езда́ • (ezdá) f

езда́ (canonical)
ezdá (romanization)
езда́ (indefinite singular)
езда́та (definite singular)

(sports) riding, horseback riding, equestrianism


шепот

ше́пот • (šépot) m

ше́пот (canonical)
šépot (romanization)
ше́пот (indefinite singular)
ше́потът (definite singular subjective)
ше́пота (definite objective singular)

whisper, murmur (the act of speaking in a quiet voice)


гризач

гриза́ч • (grizáč) m

гриза́ч (canonical)
grizáč (romanization)
гриза́ч (indefinite singular)
гриза́чи (indefinite plural)
гриза́чът (definite singular subjective)
гриза́чите (definite plural subjective)
гриза́ча (definite objective singular)
гриза́чите (definite objective plural)
гриза́ча (count-form plural)
гриза́чо (singular vocative)
гриза́чи (plural vocative)

bg-ndecl

гриза́ч<(v)>

From гри́за (gríza, “to gnaw”) + -ач (-ač), akin to Russian грызу́н (gryzún).
Semantically a calque of Latin rōdēns (“one who gnaws”).


графиня

bg-noun

графи́ня • (grafínja) f (masculine граф)

графи́ня (canonical)
grafínja (romanization)
граф (masculine)
графи́ня (indefinite singular)
графи́ни (indefinite plural)
графи́нята (definite singular)
графи́ните (definite plural)
графи́ньо (singular vocative)
графи́ни (plural vocative)

bg-ndecl

графи́ня<(v)>

female equivalent of граф (graf): countess


девиация

bg-noun

девиа́ция • (deviácija) f

девиа́ция (canonical)
deviácija (romanization)
девиа́ция (indefinite singular)
девиа́ции (indefinite plural)
девиа́цията (definite singular)
девиа́циите (definite plural)

Borrowed from French déviation, possibly under the influence of Russian девиа́ция (deviácija).

deviation (shortest distance between the center of the target and the point where a projectile hits or bursts)


бинт

bint (romanization)
бинт (indefinite singular)
би́нтове (indefinite plural)
би́нтът (definite singular subjective)
би́нтовете (definite plural subjective)
би́нта (definite objective singular)
би́нтовете (definite objective plural)
би́нта (count-form plural)

Borrowed from Russian бинт (bint), from German Binde.


амвон

амво́н • (amvón) m

амво́н (canonical)
amvón (romanization)
амво́н (indefinite singular)
амво́ни (indefinite plural)
амво́нът (definite singular subjective)
амво́ните (definite plural subjective)
амво́на (definite objective singular)
амво́ните (definite objective plural)
амво́на (count-form plural)

Inherited from Old Church Slavonic амъвонъ (amŭvonŭ), from Ancient Greek ἄμβων (ámbōn).

inh+

(countable) pulpit, ambo (raised platform)


славянин

bg-noun

славя́нин • (slavjánin) m (feminine славя́нка, relational adjective славя́нски)

славя́нин (canonical)
slavjánin (romanization)
славя́нка (feminine)
славя́нски (adjective relational)
славя́нин (indefinite singular)
славя́ни (indefinite plural)
славя́нинът (definite singular subjective)
славя́ните (definite plural subjective)
славя́нина (definite objective singular)
славя́ните (definite objective plural)
славя́нино (singular vocative)
славя́ни (plural vocative)

bg-ndecl

славя́нин<(ин)(h)>

Inherited from Proto-Slavic *slověninъ (“Slav”).


силиций

bg-noun

сили́ций • (silícij) m (relational adjective сили́циев)

сили́ций (canonical)
silícij (romanization)
сили́циев (adjective relational)
сили́ций (indefinite singular)
сили́цият (definite singular subjective)
сили́ция (definite objective singular)

bg-ndecl

сили́ций</n:sg>


раковина

bg-noun

ра́ковина or ракови́на • (rákovina or rakovína) f

ра́ковина (canonical)
ракови́на (canonical)
rákovina (romanization)
rakovína (romanization)
ра́ковина (indefinite singular)
ракови́на (indefinite singular)
ра́ковини (indefinite plural)
ракови́ни (indefinite plural)
ра́ковината (definite singular)
ракови́ната (definite singular)
ра́ковините (definite plural)
ракови́ните (definite plural)

bg-ndecl

ра́ковина<>, ракови́на<>

Formed from ра́ка (ráka, “old-style casket, chest”) (historical, outdated) + -овина (-ovina). At least the secondary meaning cavity, flaw (if not the word itself) is borrowed from Russian ра́ковина (rákovina).

affix

shell (exoskeleton of mollusca, typically snails, rapana, mussels)

(material science) blister, cavity, blowhole, flaw (formed during the solidification of a melted material, e.g. metal, concrete)


представление

bg-noun

представле́ние

представле́ние • (predstavlénie) n

представле́ние (canonical)
predstavlénie (romanization)
представле́ние (indefinite singular)
представле́ния (indefinite plural)
представле́нието (definite singular)
представле́нията (definite plural)

bg-ndecl

представле́ние<>

introduction (a means, such as a personal letter, of presenting one person to another)


значение

bg-noun

значе́ние • (značénie) n

значе́ние (canonical)
značénie (romanization)
значе́ние (indefinite singular)
значе́ния (indefinite plural)
значе́нието (definite singular)
значе́нията (definite plural)

пря́ко и прено́сно значе́ние на ду́мата

direct and figurative meaning of the word


снимка

сни́мка • (snímka) f

сни́мка (canonical)
snímka (romanization)
сни́мка (indefinite singular)
сни́мки (indefinite plural)
сни́мката (definite singular)
сни́мките (definite plural)


нишки

head

ни́шки • (níški)

ни́шка нишка#Bulgarian


нишките

ни́шките • (níškite)

ни́шките (canonical)
níškite (romanization)

ни́шка нишка#Bulgarian


нишко

нишко • (niško)

ни́шка нишка#Bulgarian


нокъте

нокъте • (nokǎte)

но́кът нокът#Bulgarian


ножиците

но́жиците • (nóžicite)

но́жиците (canonical)
nóžicite (romanization)

но́жица ножица#Bulgarian


ножицата

но́жицата • (nóžicata)

но́жицата (canonical)
nóžicata (romanization)

но́жица ножица#Bulgarian


носовете

носове́те • (nosovéte)

носове́те (canonical)
nosovéte (romanization)


носороже

носоро́же • (nosoróže)

носоро́же (canonical)
nosoróže (romanization)

носоро́г носорог#Bulgarian


носорозите

носоро́зите • (nosorózite)

носоро́зите (canonical)
nosorózite (romanization)

носоро́г носорог#Bulgarian


ноктите

но́ктите • (nóktite)

но́ктите (canonical)
nóktite (romanization)

но́кът нокът#Bulgarian


носове

носове́ • (nosové)

носове́ (canonical)
nosové (romanization)


нивите

ни́вите • (nívite)

ни́вите (canonical)
nívite (romanization)


нозе

нозе́ • (nozé)


ногата

нога́та • (nogáta)

нога́та (canonical)
nogáta (romanization)


нишката

ни́шката • (níškata)

ни́шката (canonical)
níškata (romanization)

ни́шка нишка#Bulgarian


носорози

носоро́зи • (nosorózi)

носоро́зи (canonical)
nosorózi (romanization)

носоро́г носорог#Bulgarian


нозете

нозе́те • (nozéte)

нозе́те (canonical)
nozéte (romanization)


номере

но́мер номер#Bulgarian


номерата

номера́та • (nomeráta)

номера́та (canonical)
nomeráta (romanization)

но́мер номер#Bulgarian


ножици

но́жици • (nóžici)

но́жици (canonical)
nóžici (romanization)

но́жица ножица#Bulgarian


взаимодействие

bg-noun

взаимоде́йствие

взаимоде́йствие • (vzaimodéjstvie) n

взаимоде́йствие (canonical)
vzaimodéjstvie (romanization)
взаимоде́йствие (indefinite singular)
взаимоде́йствия (indefinite plural)
взаимоде́йствието (definite singular)
взаимоде́йствията (definite plural)

bg-ndecl

взаимоде́йствие<>

Borrowed from Russian взаимоде́йствие (vzaimodéjstvije).

bor+

взаимоде́йствие


ниви

head

ни́ви • (nívi)


клиент

bg-noun

клие́нт • (kliént) m

клие́нт (canonical)
kliént (romanization)
клие́нт (indefinite singular)
клие́нти (indefinite plural)
клие́нтът (definite singular subjective)
клие́нтите (definite plural subjective)
клие́нта (definite objective singular)
клие́нтите (definite objective plural)
клие́нта (count-form plural)

Borrowed from Russian клие́нт (klijént) and German Klient, from Latin cliēns.


коперниций

коперни́циев

коперни́ций • (kopernícij) m (relational adjective коперни́циев)

коперни́ций (canonical)
kopernícij (romanization)
коперни́циев (adjective relational)
коперни́ций (indefinite singular)
коперни́цият (definite singular subjective)
коперни́ция (definite objective singular)

bg-ndecl

коперни́ций</n:sg>

bg:коперниций


равно

bg-noun

ра́вно • (rávno) n

ра́вно (canonical)
rávno (romanization)
ра́вно (indefinite singular)
ра́вното (definite singular)

A nominalization of ра́вен (ráven, “level, equal”) + -о (-o).

affix

Се́лото се нами́ра в ра́вното.

(colloquial) plane, valley, level surface


студентство

bg-noun

студе́нтство

студе́нтство • (studéntstvo) n

студе́нтство (canonical)
studéntstvo (romanization)
студе́нтство (indefinite singular)
студе́нтството (definite singular)

bg-ndecl

студе́нтство</n:sg>

(uncountable) the state or quality of being a student at university or college, studenthood, studentship

(uncountable) all the students considered as a group

Изкарах чудесно студентство.

(uncountable) the period of time when one is a student at university or college


студентка

bg-noun

студе́нтка • (studéntka) f (masculine студе́нт)

студе́нтка (canonical)
studéntka (romanization)
студе́нт (masculine)
студе́нтка (indefinite singular)
студе́нтки (indefinite plural)
студе́нтката (definite singular)
студе́нтките (definite plural)
студе́нтко (singular vocative)
студе́нтки (plural vocative)

bg-ndecl

студе́нтка<(v)>

студе́нт студент#Bulgarian

female equivalent of студе́нт (studént): female student at university, female undergraduate


носорогът

head

носоро́гът • (nosorógǎt)

носоро́гът (canonical)
nosorógǎt (romanization)

носоро́г носорог#Bulgarian

definite subject singular of носоро́г (nosoróg)


абазията

аба́зията • (abázijata)

аба́зията (canonical)
abázijata (romanization)

аба́зия абазия#Bulgarian


абаносът

абано́сът • (abanósǎt)

абано́сът (canonical)
abanósǎt (romanization)

абано́с абанос#Bulgarian

definite subject singular of абано́с (abanós)


абазийо

аба́зийо • (abázijo)

аба́зийо (canonical)
abázijo (romanization)

аба́зия абазия#Bulgarian


абажурът

абажу́рът • (abažúrǎt)

абажу́рът (canonical)
abažúrǎt (romanization)

абажу́р абажур#Bulgarian

definite subject singular of абажу́р (abažúr)


абаноса

абано́са • (abanósa)

абано́са (canonical)
abanósa (romanization)

абано́с абанос#Bulgarian

definite object singular of абано́с (abanós)


абдалът

абда́лът • (abdálǎt)

абда́лът (canonical)
abdálǎt (romanization)

абда́л абдал#Bulgarian

definite subject singular of абда́л (abdál)


носорога

носоро́га • (nosoróga)

носоро́га (canonical)
nosoróga (romanization)

носоро́г носорог#Bulgarian

inflection of носоро́г (nosoróg):
definite objective singular

носоро́г носорог#Bulgarian

inflection of носоро́г (nosoróg):
count form


абаносе

абано́се • (abanóse)

абано́се (canonical)
abanóse (romanization)

абано́с абанос#Bulgarian


абажура

абажу́ра • (abažúra) m

абажу́ра (canonical)
abažúra (romanization)

[ˌabɐˈʒu̟rɐ]

абажу́р абажур#Bulgarian

inflection of абажу́р (abažúr):
definite objective singular

абажу́р абажур#Bulgarian

inflection of абажу́р (abažúr):
count form


абакът

аба́кът • (abákǎt)

аба́кът (canonical)
abákǎt (romanization)

definite subject singular of аба́к (abák)


абдала

абда́ла • (abdála) m

абда́ла (canonical)
abdála (romanization)

абда́л абдал#Bulgarian

inflection of абда́л (abdál):
definite objective singular

абда́л абдал#Bulgarian

inflection of абда́л (abdál):
count form


гара

bg-noun

га́ра • (gára) f

га́ра (canonical)
gára (romanization)
га́ра (indefinite singular)
га́ри (indefinite plural)
га́рата (definite singular)
га́рите (definite plural)


квас

kvas (romanization)
квас (indefinite singular)
ква́сове (indefinite plural)
ква́сът (definite singular subjective)
ква́совете (definite plural subjective)
ква́са (definite objective singular)
ква́совете (definite objective plural)
ква́са (count-form plural)

kvass (a type of fermented no- or low-alcohol beverage, made from bread, often flavored with fruit)


изненада

изнена́да • (iznenáda) f

изнена́да (canonical)
iznenáda (romanization)
изнена́да (indefinite singular)
изнена́ди (indefinite plural)
изнена́дата (definite singular)
изнена́дите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *jьz nenada. By surface analysis, из- (iz-) + не- (ne-) + на́да (náda, “thread, effect, result”) (obsolete)

изнена́дан

изнена́дам pf (iznenádam), изнена́двам impf (iznenádvam, “to surprise”)

ненаде́йно

наде́я pf (nadéja), надя́на pf (nadjána), надя́вам impf (nadjávam, “to thread, to put on”)

прия́тна изнена́да

ло́ша изнена́да

(figuratively) secret, riddle, ambiguity

(by extension) amazement, astonishment, awe


чур

bg-noun

чур • (čur) m

čur (romanization)
чур (indefinite singular)
чу́рът (definite singular subjective)
чу́ра (definite objective singular)

(dialectal) smoke, fume (typically in mobile state)

чу́ркало

чу́ркам (čúrkam, “to squish”) (dialectal)


гума

гу́ма • (gúma) f (relational adjective гу́мен, diminutive гу́мичка)

гу́ма (canonical)
gúma (romanization)
гу́мен (adjective relational)
гу́мичка (diminutive)
гу́ма (indefinite singular)
гу́ми (indefinite plural)
гу́мата (definite singular)
гу́мите (definite plural)

From French gomme and German Gummi, from Late Latin gumma (“gum, resin”).


плато

пла́то • (pláto) n

пла́то (canonical)
pláto (romanization)
пла́то (indefinite singular)
пла́та (indefinite plural)
пла́тото (definite singular)
пла́тата (definite plural)


курорт

куро́рт • (kurórt) m (relational adjective куро́ртен)

куро́рт (canonical)
kurórt (romanization)
куро́ртен (adjective relational)
куро́рт (indefinite singular)
куро́рти (indefinite plural)
куро́ртът (definite singular subjective)
куро́ртите (definite plural subjective)
куро́рта (definite objective singular)
куро́ртите (definite objective plural)
куро́рта (count-form plural)


филолог

филоло́г • (filológ) m (feminine филоло́жка)

филоло́г (canonical)
filológ (romanization)
филоло́жка (feminine)
филоло́г (indefinite singular)
филоло́зи (indefinite plural)
филоло́гът (definite singular subjective)
филоло́зите (definite plural subjective)
филоло́га (definite objective singular)
филоло́зите (definite objective plural)
филоло́же (singular vocative)
филоло́зи (plural vocative)

bg-ndecl

филоло́г<(h)>


обряд

bg-noun

обря́д • (obrjád) m (relational adjective обря́ден)

обря́д (canonical)
obrjád (romanization)
обря́ден (adjective relational)
обря́д (indefinite singular)
обре́ди (indefinite plural)
обря́дът (definite singular subjective)
обре́дите (definite plural subjective)
обря́да (definite objective singular)
обре́дите (definite objective plural)
обря́да (count-form plural)


баналност

бана́лност • (banálnost) f

бана́лност (canonical)
banálnost (romanization)
бана́лност (indefinite singular)
бана́лности (indefinite plural)
баналността́ (definite singular)
бана́лностите (definite plural)

bg-ndecl

бана́лност<>

Formed as банален (banalen, “banal”) + -ост (-ost), ultimately from French banal.


конгломерат

bg-noun

конгломера́т

конгломера́т • (konglomerát) m

конгломера́т (canonical)
konglomerát (romanization)
конгломера́т (indefinite singular)
конгломера́ти (indefinite plural)
конгломера́тът (definite singular subjective)
конгломера́тите (definite plural subjective)
конгломера́та (definite objective singular)
конгломера́тите (definite objective plural)
конгломера́та (count-form plural)

bg-ndecl

конгломера́т<>

Borrowed from French conglomérat, probably via German Konglomerat or Russian конгломера́т (konglomerát).

bor

конгломера́т

bg:конгломерат

conglomerate (cluster of heterogeneous things)

(business) conglomerate (corporation formed by the combination of several smaller corporations)

(geology) conglomerate (rock consisting of gravel or pebbles embedded in a matrix)


имунитет

bg-noun

имуните́т • (imunitét) m

имуните́т (canonical)
imunitét (romanization)
имуните́т (indefinite singular)
имуните́ти (indefinite plural)
имуните́тът (definite singular subjective)
имуните́тите (definite plural subjective)
имуните́та (definite objective singular)
имуните́тите (definite objective plural)
имуните́та (count-form plural)

След прекарване на болестта се изгражда имунитет до живот.

After suffering the illness, it forms lifelong immunity.

Sled prekarvane na bolestta se izgražda imunitet do život.


карикатура

карикату́рен

карикату́ра • (karikatúra) f (relational adjective карикату́рен)

карикату́ра (canonical)
karikatúra (romanization)
карикату́рен (adjective relational)
карикату́ра (indefinite singular)
карикату́ри (indefinite plural)
карикату́рата (definite singular)
карикату́рите (definite plural)

bg-ndecl

карикату́ра<>

Borrowed through Russian карикату́ра (karikatúra), from Italian caricatura.

bg:карикатура


бандит

bg-noun

банди́т • (bandít) m (relational adjective банди́тски)

банди́т (canonical)
bandít (romanization)
банди́тски (adjective relational)
банди́т (indefinite singular)
банди́ти (indefinite plural)
банди́тът (definite singular subjective)
банди́тите (definite plural subjective)
банди́та (definite objective singular)
банди́тите (definite objective plural)
банди́та (count-form plural)


импровизатор

импровиза́тор

импровиза́торка

импровиза́тор • (improvizátor) m (feminine импровиза́торка)

импровиза́тор (canonical)
improvizátor (romanization)
импровиза́торка (feminine)
импровиза́тор (indefinite singular)
импровиза́тори (indefinite plural)
импровиза́торът (definite singular subjective)
импровиза́торите (definite plural subjective)
импровиза́тора (definite objective singular)
импровиза́торите (definite objective plural)
импровиза́торе (singular vocative)
импровиза́тори (plural vocative)

bg-ndecl

импровиза́тор<(h)>


балон

bg-noun

бало́н • (balón) m (relational adjective бало́нен, diminutive бало́нче)

бало́н (canonical)
balón (romanization)
бало́нен (adjective relational)
бало́нче (diminutive)
бало́н (indefinite singular)
бало́ни (indefinite plural)
бало́нът (definite singular subjective)
бало́ните (definite plural subjective)
бало́на (definite objective singular)
бало́ните (definite objective plural)
бало́на (count-form plural)

(sciences) balloon (type of glass or metal vessel used in e.g. chemistry and physics)

balloon (component of certain types of breath alcohol test)


инкубатор

инкуба́тор • (inkubátor) m

инкуба́тор (canonical)
inkubátor (romanization)
инкуба́тор (indefinite singular)
инкуба́тори (indefinite plural)
инкуба́торът (definite singular subjective)
инкуба́торите (definite plural subjective)
инкуба́тора (definite objective singular)
инкуба́торите (definite objective plural)
инкуба́тора (count-form plural)

bg-ndecl

инкуба́тор<>

(figurative) source, wellspring (e.g. of ideas)


оперета

bg-noun

опере́та • (operéta) f

опере́та (canonical)
operéta (romanization)
опере́та (indefinite singular)
опере́ти (indefinite plural)
опере́тата (definite singular)
опере́тите (definite plural)

Borrowed from Italian operetta. Morphologically, equivalent to о́пера (ópera) + -ета (-eta).


инфаркт

инфа́ркт • (infárkt) m

инфа́ркт (canonical)
infárkt (romanization)
инфа́ркт (indefinite singular)
инфа́ркти (indefinite plural)
инфа́рктът (definite singular subjective)
инфа́рктите (definite plural subjective)
инфа́ркта (definite objective singular)
инфа́рктите (definite objective plural)
инфа́ркта (count-form plural)


картон

карто́н • (kartón) m (relational adjective карто́нен)

карто́н (canonical)
kartón (romanization)
карто́нен (adjective relational)
карто́н (indefinite singular)
карто́ни (indefinite plural)
карто́нът (definite singular subjective)
карто́ните (definite plural subjective)
карто́на (definite objective singular)
карто́ните (definite objective plural)
карто́на (count-form plural)
карто́не (singular vocative)
карто́ни (plural vocative)

bg-ndecl

карто́н<(v)>

Borrowed from German Karton, ultimately from Italian cartone. Morphologically equivalent to ка́рта (kárta, “card”) + -он (-on). Cognate with Bulgarian хартия (hartija, “paper”).


осип

bg-noun

о́сип • (ósip) m

о́сип (canonical)
ósip (romanization)
о́сип (indefinite singular)
о́сипи (indefinite plural)
о́сипът (definite singular subjective)
о́сипите (definite plural subjective)
о́сипа (definite objective singular)
о́сипите (definite objective plural)
о́сипа (count-form plural)


интервал

интерва́л • (intervál) m

интерва́л (canonical)
intervál (romanization)
интерва́л (indefinite singular)
интерва́ли (indefinite plural)
интерва́лът (definite singular subjective)
интерва́лите (definite plural subjective)
интерва́ла (definite objective singular)
интерва́лите (definite objective plural)
интерва́ла (count-form plural)


озон

озо́н • (ozón) m

озо́н (canonical)
ozón (romanization)
озо́н (indefinite singular)
озо́нът (definite singular subjective)
озо́на (definite objective singular)

Ultimately from Ancient Greek ὄζον (ózon), likely borrowed from German Ozon or English ozone.


копър

ко́пър • (kópǎr) m (relational adjective ко́пърен)

ко́пър (canonical)
kópǎr (romanization)
ко́пърен (adjective relational)
ко́пър (indefinite singular)
ко́пърът (definite singular subjective)
ко́пъра (definite objective singular)


пижама

пижа́ма • (pižáma) f

пижа́ма (canonical)
pižáma (romanization)
пижа́ма (indefinite singular)
пижа́ми (indefinite plural)
пижа́мата (definite singular)
пижа́мите (definite plural)

From English pyjamas, from Hindi पैजामा (paijāmā) / Urdu پائِجامَہ (pāijāma), from Classical Persian پایجامه (pāyjāma), archaic form of پاجامه (pājāma).

der

Urdu پائِجامَہ (pāijāma)


прът

prǎt (romanization)
пръ́чица (diminutive)
прът (indefinite singular)
пръ́тове (indefinite plural)
пръ́ти (indefinite plural)
пръти́ща (archaic indefinite plural)
пръ́те (dialectal indefinite plural)
пръ́тът (definite singular subjective)
пръ́товете (definite plural subjective)
пръ́тите (definite plural subjective)
пръти́щата (archaic definite plural subjective)
пръ́тете (definite dialectal plural subjective)
пръ́та (definite objective singular)
пръ́товете (definite objective plural)
пръ́тите (definite objective plural)
пръти́щата (archaic definite objective plural)
пръ́тете (definite dialectal objective plural)
пръ́та (count-form plural)

bg-ndecl

прът<+ове+и+и́ща􂀿a􂁀+е􂀿d􂁀>

На зла круша, зъл прът.

You reap what you sow. (literally, “For a bad pear, a bad staff.”)

rod, staff (straight round stick, shaft, or bar)


помощ

bg-noun

по́мощ • (pómošt) f

по́мощ (canonical)
pómošt (romanization)
по́мощ (indefinite singular)
по́мощи (indefinite plural)
помощта́ (definite singular)
по́мощите (definite plural)

help (action given to provide assistance)


пост

post (romanization)
пост (indefinite singular)
по́сти (indefinite plural)
по́стът (definite singular subjective)
по́стите (definite plural subjective)
по́ста (definite objective singular)
по́стите (definite objective plural)
по́ста (count-form plural)

bg:Иван Дуриданов

Inherited from Old Church Slavonic постъ (postŭ), from Proto-Slavic *postъ. Non-Slavic cognates include Gothic 𐍆𐌰𐍃𐍄𐌰𐌽 (fastan), Old High German fasten and English fast (in this sense).

inh+

fast (religious (usually Christian) abstinence from meat and other animal products)

(usually in the plural) a day or time of the year when a fast is observed


пост

post (romanization)
пост (indefinite singular)
по́стове (indefinite plural)
по́стът (definite singular subjective)
по́стовете (definite plural subjective)
по́ста (definite objective singular)
по́стовете (definite objective plural)
по́ста (count-form plural)

bg:Иван Дуриданов

Probably borrowed from French poste. Alternatively from Ottoman Turkish پوست (post, “position, office”) or Romanian post (“post, position, job”). First attested in 1849.

bor

post, position, office (appointed position in an organization; job)


пост

bg-noun

пост • (post) m (relational adjective постови́)

post (romanization)
постови́ (adjective relational)
пост (indefinite singular)
по́стове (indefinite plural)
по́стът (definite singular subjective)
по́стовете (definite plural subjective)
по́ста (definite objective singular)
по́стовете (definite objective plural)
по́ста (count-form plural)

bg:Иван Дуриданов

Borrowed from French poste, Russian пост (post) or German Posten, all from Italian posto (“place, position; post, job”), from Latin positus (“located, placed”).

der

кома́нден по́ст

post, guard post (location or building where military guards are posted)

на по́ст

(with на) post (fulfillment of an armed guard's professional duties)


пост

post (romanization)
по́стче (diminutive)
пост (indefinite singular)
по́стове (indefinite plural)
по́стът (definite singular subjective)
по́стовете (definite plural subjective)
по́ста (definite objective singular)
по́стовете (definite objective plural)
по́ста (count-form plural)

Borrowed from English post, from Middle French poste, from Italian posta (“mail; post office”). Doublet of по́ща (póšta).

post (message posted in an electronic or Internet forum, on a blog, etc.)


пародия

bg-noun

паро́дия • (paródija) m (relational adjective паро́диен)

паро́дия (canonical)
paródija (romanization)
паро́диен (adjective relational)
паро́дия (indefinite singular)
паро́дии (indefinite plural)
паро́дията (definite singular)
паро́диите (definite plural)

Ultimately from Ancient Greek παρῳδία (parōidía, “agreement”).

der

parody (work or performance that imitates another work for the purpose of ridicule)


контраст

bg-noun

контра́ст • (kontrást) m (relational adjective контра́стен)

контра́ст (canonical)
kontrást (romanization)
контра́стен (adjective relational)
контра́ст (indefinite singular)
контра́сти (indefinite plural)
контра́стът (definite singular subjective)
контра́стите (definite plural subjective)
контра́ста (definite objective singular)
контра́стите (definite objective plural)
контра́ста (count-form plural)

Borrowed from French contraste, partially under the influence of Russian контра́ст (kontrást).

contrast (difference that makes colours more or less distinguishable)


накит

на́кит • (nákit) m (diminutive на́китче)

на́кит (canonical)
nákit (romanization)
на́китче (diminutive)
на́кит (indefinite singular)
на́кити (indefinite plural)
на́китът (definite singular subjective)
на́китите (definite plural subjective)
на́кита (definite objective singular)
на́китите (definite objective plural)
на́кита (count-form plural)


парола

паро́ла • (paróla) f

паро́ла (canonical)
paróla (romanization)
паро́ла (indefinite singular)
паро́ли (indefinite plural)
паро́лата (definite singular)
паро́лите (definite plural)

Audio

Borrowed from Italian parola (“word, speech”) or French parole (“word, speech”)

bor+

забра́вена паро́ла?


млекар

bg-noun

млека́р • (mlekár) m (feminine млека́рка, relational adjective млека́рски)

млека́р (canonical)
mlekár (romanization)
млека́рка (feminine)
млека́рски (adjective relational)
млека́р (indefinite singular)
млека́ри (indefinite plural)
млека́рят (definite singular subjective)
млека́рите (definite plural subjective)
млека́ря (definite objective singular)
млека́рите (definite objective plural)
млека́рю (singular vocative)
млека́ри (plural vocative)

bg-ndecl

млека́р<(h)>


грабли

гра́бли (canonical)
grábli (romanization)
гра́бли (indefinite plural)
гра́блите (definite plural)

гра́бли</n:pl>

Inherited from Proto-Slavic *grabľi du, a fossilized dual of *grabľa (ja-stem). Cognate with Serbo-Croatian гра̏бље f pl, Slovene gráblje f pl (from proper plural *grabľẹ pl instead). By surface analysis, гра́бя (grábja, “to snatch”) + -ля (-lja).

surf

(only plural) carding tool, comber, hatchel (tool for carding and napping fabrics such as linen and flax)


чворуга

bg-noun

чвору́га • (čvorúga) f

чвору́га (canonical)
čvorúga (romanization)
чвору́га (indefinite singular)
чвору́ги (indefinite plural)
чвору́гата (definite singular)
чвору́гите (definite plural)

Augmentative of чвор (čvor): large knot, bump, swelling


чистач

чиста́ч • (čistáč) m (feminine чиста́чка)

чиста́ч (canonical)
čistáč (romanization)
чиста́чка (feminine)
чиста́ч (indefinite singular)
чиста́чи (indefinite plural)
чиста́чът (definite singular subjective)
чиста́чите (definite plural subjective)
чиста́ча (definite objective singular)
чиста́чите (definite objective plural)
чиста́чо (singular vocative)
чиста́чи (plural vocative)

bg-ndecl

чиста́ч<(h)>


чистка

bg-noun

чи́стка • (čístka) f

чи́стка (canonical)
čístka (romanization)
чи́стка (indefinite singular)
чи́стки (indefinite plural)
чи́стката (definite singular)
чи́стките (definite plural)


деспот

деспо́т • (despót) m (feminine деспо́тица or деспо́тка)

деспо́т (canonical)
despót (romanization)
деспо́тица (feminine)
деспо́тка (feminine)
деспо́т (indefinite singular)
деспо́ти (indefinite plural)
деспо́тът (definite singular subjective)
деспо́тите (definite plural subjective)
деспо́та (definite objective singular)
деспо́тите (definite objective plural)
деспо́те (singular vocative)
деспо́ти (plural vocative)

bg-ndecl

деспо́т<(h)>

Borrowed from Ancient Greek δεσπότης (despótēs).

bor+

(historical) despot (a title awarded to senior members of the imperial family, and claimed by various independent or semi-autonomous rulers of vast regions in Bulgaria and the Balkans (13th and 14th centuries))


читанка

bg-noun

чита́нка • (čitánka) f

чита́нка (canonical)
čitánka (romanization)
чита́нка (indefinite singular)
чита́нки (indefinite plural)
чита́нката (definite singular)
чита́нките (definite plural)

From чета́ (četá, “to read”) + -анка (-anka).

primary school textbook with literary passages, reader


доза

до́за • (dóza) f

до́за (canonical)
dóza (romanization)
до́за (indefinite singular)
до́зи (indefinite plural)
до́зата (definite singular)
до́зите (definite plural)

Via Russian до́за (dóza) and German Dose or French dose, in turn from Late Latin dosis, borrowed from Ancient Greek δόσῐς (dósis).


аеролит

аероли́т • (aerolít) m

аероли́т (canonical)
aerolít (romanization)
аероли́т (indefinite singular)
аероли́ти (indefinite plural)
аероли́тът (definite singular subjective)
аероли́тите (definite plural subjective)
аероли́та (definite objective singular)
аероли́тите (definite objective plural)
аероли́та (count-form plural)


сексуалност

сексуа́лност

сексуа́лност • (seksuálnost) f

сексуа́лност (canonical)
seksuálnost (romanization)
сексуа́лност (indefinite singular)
сексуалността́ (definite singular)

bg-ndecl

сексуа́лност</n:sg>

From сексуа́лен (seksuálen, “sexual”) + -ост (-ost, “-ity”, abstract‐noun–forming suffix).


сигурност

bg-noun

си́гурност • (sígurnost) f

си́гурност (canonical)
sígurnost (romanization)
си́гурност (indefinite singular)
сигурността́ (definite singular)

bg-ndecl

си́гурност</n:sg>


регистрация

bg-noun

регистра́ция

регистрацио́нен

регистра́ция • (registrácija) f (relational adjective регистрацио́нен)

регистра́ция (canonical)
registrácija (romanization)
регистрацио́нен (adjective relational)
регистра́ция (indefinite singular)
регистра́ции (indefinite plural)
регистра́цията (definite singular)
регистра́циите (definite plural)

bg-ndecl

регистра́ция<>

(colloquial) registry, registration office


играч

bg-noun

игра́ч • (igráč) m (feminine игра́чка)

игра́ч (canonical)
igráč (romanization)
игра́чка (feminine)
игра́ч (indefinite singular)
игра́чи (indefinite plural)
игра́чът (definite singular subjective)
игра́чите (definite plural subjective)
игра́ча (definite objective singular)
игра́чите (definite objective plural)
игра́ча (count-form plural)
игра́чо (singular vocative)
игра́чи (plural vocative)

From Proto-Slavic *jьgračь; equivalent to игра́я (igrája) + -ач (-ač).


дълг

дълг • (dǎlg) m

dǎlg (romanization)
дълг (indefinite singular)
дъ́лгове (indefinite plural)
дългъ́т (definite singular subjective)
дъ́лговете (definite plural subjective)
дълга́ (definite objective singular)
дъ́лговете (definite objective plural)
дъ́лга (count-form plural)

debt (state or condition of owing something to another)


дълбочина

дълбочина́ • (dǎlbočiná) f

дълбочина́ (canonical)
dǎlbočiná (romanization)
дълбочина́ (indefinite singular)
дълбочина́та (definite singular)

bg-ndecl

дълбочина́</n:sg>

depth (vertical distance below a surface)


изглед

bg-noun

и́зглед • (ízgled) m

и́зглед (canonical)
ízgled (romanization)
и́зглед (indefinite singular)
и́згледи (indefinite plural)
и́згледът (definite singular subjective)
и́згледите (definite plural subjective)
и́згледа (definite objective singular)
и́згледите (definite objective plural)
и́згледа (count-form plural)

ста́я с и́зглед

и́зглед в ра́зрез


процент

проце́нт • (procént) m (relational adjective проце́нтен or проце́нтов)

проце́нт (canonical)
procént (romanization)
проце́нтен (adjective relational)
проце́нтов (adjective relational)
проце́нт (indefinite singular)
проце́нти (indefinite plural)
проце́нтът (definite singular subjective)
проце́нтите (definite plural subjective)
проце́нта (definite objective singular)
проце́нтите (definite objective plural)
проце́нта (count-form plural)

Audio

Ultimately from Latin prō centum (“per hundred”), via German Prozent or possibly Russian проце́нт (procént).

два́десет проце́нта

проце́нт от взе́манията

(colloquial) fixed proportion, share, part (not necessarily a hundredth)


обещанията

head

обеща́нията • (obeštánijata)

обеща́нията (canonical)
obeštánijata (romanization)

обеща́ние обещание#Bulgarian

definite plural of обеща́ние (obeštánie)


обмени

обме́ни • (obméni)

обме́ни (canonical)
obméni (romanization)

обмя́на обмяна#Bulgarian


нужнико

нужнико • (nužniko)

ну́жник нужник#Bulgarian


обмяно

обмя́на обмяна#Bulgarian


нужниците

ну́жниците • (núžnicite)

ну́жниците (canonical)
núžnicite (romanization)

ну́жник нужник#Bulgarian


нощта

нощта́ • (nošttá)

нощта́ (canonical)
nošttá (romanization)


обмяната

обмя́ната • (obmjánata)

обмя́ната (canonical)
obmjánata (romanization)

обмя́на обмяна#Bulgarian


нощите

но́щите • (nóštite)

но́щите (canonical)
nóštite (romanization)


обещанието

обеща́нието • (obeštánieto)

обеща́нието (canonical)
obeštánieto (romanization)

обеща́ние обещание#Bulgarian

definite singular of обеща́ние (obeštánie)


обмените

обме́ните • (obménite)

обме́ните (canonical)
obménite (romanization)

обмя́на обмяна#Bulgarian


обещания

обеща́ния • (obeštánija)

обеща́ния (canonical)
obeštánija (romanization)

обеща́ние обещание#Bulgarian

indefinite plural of обеща́ние (obeštánie)


нощи

но́щи • (nóšti)


нужници

ну́жници • (núžnici)

ну́жници (canonical)
núžnici (romanization)

ну́жник нужник#Bulgarian


ФБР

Borrowed from English FBI (“Federal Bureau of Investigation”).

bor+

Федерално Федерален#Bulgarian

разследване разследване#Bulgarian

Initialism of Федерално бюро за разследване (Federalno bjuro za razsledvane).


европейка

bg-noun

европе́йка • (evropéjka) f (masculine европе́ец)

европе́йка (canonical)
evropéjka (romanization)
европе́ец (masculine)
европе́йка (indefinite singular)
европе́йки (indefinite plural)
европе́йката (definite singular)
европе́йките (definite plural)
европе́йко (singular vocative)
европе́йки (plural vocative)

bg-ndecl

европе́йка<(h)>

европе́ец европеец#Bulgarian

female equivalent of европе́ец (evropéec): female European


европеец

bg-noun

европе́ец • (evropéec) m (feminine европе́йка)

европе́ец (canonical)
evropéec (romanization)
европе́йка (feminine)
европе́ец (indefinite singular)
европе́йци (indefinite plural)
европе́ецът (definite singular subjective)
европе́йците (definite plural subjective)
европе́еца (definite objective singular)
европе́йците (definite objective plural)
европе́еца (count-form plural)

bg-ndecl

европе́ец<*>


динозавър

bg-noun

диноза́вър • (dinozávǎr) m

диноза́вър (canonical)
dinozávǎr (romanization)
диноза́вър (indefinite singular)
диноза́ври (indefinite plural)
диноза́върът (definite singular subjective)
диноза́врите (definite plural subjective)
диноза́въра (definite objective singular)
диноза́врите (definite objective plural)
диноза́въра (count-form plural)
диноза́въре (singular vocative)
диноза́ври (plural vocative)

bg-ndecl

диноза́вър<*(v)>

bg:динозавър


котва

bg-noun

ко́тва • (kótva) f

ко́тва (canonical)
kótva (romanization)
ко́тва (indefinite singular)
ко́тви (indefinite plural)
ко́твата (definite singular)
ко́твите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *koty (v-stem). Synchronically, either from кот (kot, “tomcat”) + -ва (-va) (due to the similarity between anchors and cat's claws) or from obsolete кота́я (kotája, “to hoop, to distort”) + -ва (-va) (in reference to the U-shape of most anchors).

affix

anchor (tool to hook a vessel into sea bottom)


слънчев вятър

bg-noun

слъ́нчев вя́тър

слъ́нчев вя́тър • (slǎ́nčev vjátǎr) m

слъ́нчев вя́тър (canonical)
slǎ́nčev vjátǎr (romanization)
слъ́нчев вя́тър (indefinite singular)
слъ́нчеви ветрове́ (indefinite plural)
слъ́нчевият вя́тър (definite singular subjective)
слъ́нчевите ветрове́ (definite plural subjective)
слъ́нчевия вя́тър (definite objective singular)
слъ́нчевите ветрове́ (definite objective plural)
слъ́нчеви вя́търа (count-form plural)
слъ́нчеви ве́тре (singular vocative)
слъ́нчевий ве́тре (archaic singular vocative)
слъ́нчеви ветрове́ (plural vocative)

bg-ndecl

слъ́нчев<#> вя́тър<c*+ове́/voc:ве́тре>

[ˈsɫɤnt͡ʃɛf ˈvʲa̟tɐr]

bg:слънчев вятър


детство

bg-noun

де́тство • (détstvo) n

де́тство (canonical)
détstvo (romanization)
де́тство (indefinite singular)
де́тството (definite singular)

bg-ndecl

де́тство</n:sg>


юдаизъм

bg-noun

юдаи́зъм • (judaízǎm) m

юдаи́зъм (canonical)
judaízǎm (romanization)
юдаи́зъм (indefinite singular)
юдаи́змът (definite singular subjective)
юдаи́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

юдаи́зъм</n:sg>


гностицизъм

bg-noun

гностици́зъм

гностици́зъм • (gnosticízǎm) m

гностици́зъм (canonical)
gnosticízǎm (romanization)
гностици́зъм (indefinite singular)
гностици́змът (definite singular subjective)
гностици́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

гностици́зъм</n:sg>

bg:гностицизъм


чакал

bg-noun

чака́л • (čakál) m

чака́л (canonical)
čakál (romanization)
чака́л (indefinite singular)
чака́ли (indefinite plural)
чака́лът (definite singular subjective)
чака́лите (definite plural subjective)
чака́ла (definite objective singular)
чака́лите (definite objective plural)
чака́ла (count-form plural)
чака́ле (singular vocative)
чака́ли (plural vocative)

Borrowed from Ottoman Turkish چقال (çaqal), from Classical Persian شَغال (šağāl), from Sanskrit शृगाल (śṛgāla, “jackal”).


дихание

bg-noun

диха́ние • (dihánie) n

диха́ние (canonical)
dihánie (romanization)
диха́ние (indefinite singular)
диха́ния (indefinite plural)
диха́нието (definite singular)
диха́нията (definite plural)

From Proto-Slavic *dyxanьje, verbal noun of Bulgarian дихам (diham), from Proto-Slavic *dyxati (“to breathe”). Loaned into Romanian dihanie.

(dated) animate one (creature with soul)

(poetic) breath (air expelled from the lungs)

цветята изпълваха стаята със своето дихание

the flowers filled the room with their aroma

cvetjata izpǎlvaha stajata sǎs svoeto dihanie


навес

на́вес • (náves) m

на́вес (canonical)
náves (romanization)
на́вес (indefinite singular)
на́веси (indefinite plural)
на́весът (definite singular subjective)
на́весите (definite plural subjective)
на́веса (definite objective singular)
на́весите (definite objective plural)
на́веса (count-form plural)

Possibly borrowed from Russian на́вес (náves). By surface analysis, на- (na-) + вес (ves, “pending”) (equivalent to earlier *navěsъ).

surf

overhang, awning, lean-to (protrusion which protects from rain or sunlight)


навес

bg-noun

наве́с • (navés) m

наве́с (canonical)
navés (romanization)
на́вес (indefinite singular)
на́веси (indefinite plural)
на́весът (definite singular subjective)
на́весите (definite plural subjective)
на́веса (definite objective singular)
на́весите (definite objective plural)
на́веса (count-form plural)

Deverbal of dial. навесвам (navesvam, “to strain, to faint”) (ultimately from *věxa).


мания

ма́ния • (mánija) f

ма́ния (canonical)
mánija (romanization)
ма́ния (indefinite singular)
ма́нии (indefinite plural)
ма́нията (definite singular)
ма́ниите (definite plural)

Borrowed from Ancient Greek μᾰνῐ́ᾱ (maníā). Borrowed from Ancient Greek in accordance with international lexis.


репетиция

bg-noun

репетицио́нен

репети́ция • (repetícija) f (relational adjective репетицио́нен)

репети́ция (canonical)
repetícija (romanization)
репетицио́нен (adjective relational)
репети́ция (indefinite singular)
репети́ции (indefinite plural)
репети́цията (definite singular)
репети́циите (definite plural)

bg-ndecl

репети́ция<>

Borrowed from German Repetition and/or Russian репети́ция (repetícija); ultimately from Latin repetītiō (“repetition”).

генера́лна репети́ция


торта

bg-noun

то́рта • (tórta) f

то́рта (canonical)
tórta (romanization)
то́рта (indefinite singular)
то́рти (indefinite plural)
то́ртата (definite singular)
то́ртите (definite plural)

any kind of sweet cake (especially a layer cake), usually with frosting


троглодит

троглоди́т • (troglodít)

троглоди́т (canonical)
troglodít (romanization)
троглоди́т (indefinite singular)
троглоди́ти (indefinite plural)
троглоди́тът (definite singular subjective)
троглоди́тите (definite plural subjective)
троглоди́та (definite objective singular)
троглоди́тите (definite objective plural)
троглоди́те (singular vocative)
троглоди́ти (plural vocative)

bg-ndecl

троглоди́т<(h)>


оцет

bg-noun

оце́т • (océt) m

оце́т (canonical)
océt (romanization)
оце́т (indefinite singular)
оце́тът (definite singular subjective)
оце́та (definite objective singular)

From Proto-Slavic *ocьtъ, from Latin acētum.


какаду

какаду́ • (kakadú) n

какаду́ (canonical)
kakadú (romanization)
какаду́ (indefinite singular)
какаду́та (indefinite plural)
какаду́то (definite singular)
какаду́тата (definite plural)

Of imitative origin, ultimately reflecting Malay kakaktua.

cockatoo (tropical bird of family Cacatuidae, native to Australia and Austronesia)

папага́л

parrot; cockatoo-like bird native to Africa and America


проект

прое́кт • (proékt) m (relational adjective прое́ктен)

прое́кт (canonical)
proékt (romanization)
прое́ктен (adjective relational)
прое́кт (indefinite singular)
прое́кти (indefinite plural)
прое́ктът (definite singular subjective)
прое́ктите (definite plural subjective)
прое́кта (definite objective singular)
прое́ктите (definite objective plural)
прое́кта (count-form plural)

Borrowed from German Projekt, from Latin prōiectum.

design (detailed technical plan); blueprint

draft of an official document, to be discussed and refined


кметство

кме́тство • (kmétstvo) n

кме́тство (canonical)
kmétstvo (romanization)
кме́тство (indefinite singular)
кме́тства (indefinite plural)
кме́тството (definite singular)
кме́тствата (definite plural)


менструация

менструа́ция

менструа́ция • (menstruácija) f

менструа́ция (canonical)
menstruácija (romanization)
менструа́ция (indefinite singular)
менструа́ции (indefinite plural)
менструа́цията (definite singular)
менструа́циите (definite plural)

bg-ndecl

менструа́ция<>


пневмония

bg-noun

пневмо́ния • (pnevmónija) f

пневмо́ния (canonical)
pnevmónija (romanization)
пневмо́ния (indefinite singular)
пневмо́нии (indefinite plural)
пневмо́нията (definite singular)
пневмо́ниите (definite plural)

bg-ndecl

пневмо́ния<>

Medical term ultimately from Ancient Greek πνευμονία (pneumonía, “respiratory deficiency”), borrowed from some intermediate Western language.

der

атипична пневмония

pneumonia caused by viruses or other pathogens different from bacteria

двойна пневмония


затъмнение

bg-noun

затъмне́ние • (zatǎmnénie) n

затъмне́ние (canonical)
zatǎmnénie (romanization)
затъмне́ние (indefinite singular)
затъмне́ния (indefinite plural)
затъмне́нието (definite singular)
затъмне́нията (definite plural)

bg-ndecl

затъмне́ние<>


ефемерност

bg-noun

ефеме́рност • (efemérnost) f

ефеме́рност (canonical)
efemérnost (romanization)
ефеме́рност (indefinite singular)
ефемерността́ (definite singular)

bg-ndecl

ефеме́рност</n:sg>

From ефеме́рен (efeméren, “ephemeral”) + -ост (-ost, “-ity”).


схватка

bg-noun

схва́тка • (shvátka) f

схва́тка (canonical)
shvátka (romanization)
схва́тка (indefinite singular)
схва́тки (indefinite plural)
схва́тката (definite singular)
схва́тките (definite plural)

(countable, military) skirmish (a brief battle between small groups)

(countable, figuratively) skirmish, squabble (a minor dispute)


килограм

килогра́м • (kilográm) m (relational adjective килогра́мов)

килогра́м (canonical)
kilográm (romanization)
килогра́мов (adjective relational)
килогра́м (indefinite singular)
килогра́ми (indefinite plural)
килогра́мът (definite singular subjective)
килогра́мите (definite plural subjective)
килогра́ма (definite objective singular)
килогра́мите (definite objective plural)
килогра́ма (count-form plural)


клобук

клобу́к • (klobúk) m

клобу́к (canonical)
klobúk (romanization)
клобу́к (indefinite singular)
клобу́ци (indefinite plural)
клобу́кът (definite singular subjective)
клобу́ците (definite plural subjective)
клобу́ка (definite objective singular)
клобу́ците (definite objective plural)
клобу́ка (count-form plural)

Inherited from Old Church Slavonic клобоукъ (klobukŭ), of Turkic origin. Doublet of калпа́к (kalpák) (Ottoman borrowing).


добродушие

bg-noun

доброду́шие • (dobrodúšie) n (relational adjective доброду́шен)

доброду́шие (canonical)
dobrodúšie (romanization)
доброду́шен (adjective relational)
доброду́шие (indefinite singular)
доброду́шието (definite singular)

bg-ndecl

доброду́шие</n:sg>

добъ́р (dobǎ́r, “good”) + -о- (-o-) + душа́ (dušá, “soul”) + -ие (-ie)


епилог

bg-noun

епило́г • (epilóg) m

епило́г (canonical)
epilóg (romanization)
епило́г (indefinite singular)
епило́зи (indefinite plural)
епило́гът (definite singular subjective)
епило́зите (definite plural subjective)
епило́га (definite objective singular)
епило́зите (definite objective plural)
епило́га (count-form plural)

Either from Russian эпило́г (epilóg) (borrowed from French) or directly from French épilogue; both from Latin epilogus from Ancient Greek ἐπῐ́λογος (epílogos, “epilogue of a play, peroration of a speech"”).


фрегата

bg-noun

фрега́та • (fregáta) f

фрега́та (canonical)
fregáta (romanization)
фрега́та (indefinite singular)
фрега́ти (indefinite plural)
фрега́тата (definite singular)
фрега́тите (definite plural)


фрегата

фрега́та • (fregáta) f (relational adjective фрега́тов)

фрега́та (canonical)
fregáta (romanization)
фрега́тов (adjective relational)
фрега́та (indefinite singular)
фрега́ти (indefinite plural)
фрега́тата (definite singular)
фрега́тите (definite plural)
фрега́то (singular vocative)
фрега́ти (plural vocative)

bg-ndecl

фрега́та<(v)>

Transliteration of French frégate, from the same origin as Etymology 1. Named so by the French naturalist Jean-Baptiste du Tertre.

frigatebird (seabird of family Fregatidae)

великоле́пна фрега́та

magnificent frigatebird, Fregata magnificens


достойнство

bg-noun

досто́йнство

досто́йнство • (dostójnstvo) n

досто́йнство (canonical)
dostójnstvo (romanization)
досто́йнство (indefinite singular)
досто́йнства (indefinite plural)
досто́йнството (definite singular)
досто́йнствата (definite plural)

bg-ndecl

досто́йнство<>


капитулация

bg-noun

капитула́ция

капитула́ция • (kapitulácija) f

капитула́ция (canonical)
kapitulácija (romanization)
капитула́ция (indefinite singular)
капитула́ции (indefinite plural)
капитула́цията (definite singular)
капитула́циите (definite plural)

bg-ndecl

капитула́ция<>

Borrowed from French capitulation, possibly via German Kapitulation.


обръщения

head

обръще́ния • (obrǎšténija)

обръще́ния (canonical)
obrǎšténija (romanization)

обръще́ние обръщение#Bulgarian

indefinite plural of обръще́ние (obrǎšténie)


обръщенията

обръще́нията

обръще́нията • (obrǎšténijata)

обръще́нията (canonical)
obrǎšténijata (romanization)

обръще́ние обръщение#Bulgarian

definite plural of обръще́ние (obrǎšténie)


обръщението

обръще́нието

обръще́нието • (obrǎšténieto)

обръще́нието (canonical)
obrǎšténieto (romanization)

обръще́ние обръщение#Bulgarian

definite singular of обръще́ние (obrǎšténie)


овните

овни́те • (ovníte)

овни́те (canonical)
ovníte (romanization)


овошката

ово́шката • (ovóškata)

ово́шката (canonical)
ovóškata (romanization)

ово́шка овошка#Bulgarian


овцете

овце́те • (ovcéte)

овце́те (canonical)
ovcéte (romanization)


огньовете

огньо́вете • (ognjóvete)

огньо́вете (canonical)
ognjóvete (romanization)


огледалата

огледала́та • (ogledaláta)

огледала́та (canonical)
ogledaláta (romanization)

огледа́ло огледало#Bulgarian


огньо

о́гньо • (ógnjo)


одеялата

одеяла́та • (odejaláta)

одеяла́та (canonical)
odejaláta (romanization)

одея́ло одеяло#Bulgarian


огньове

огньо́ве • (ognjóve)

огньо́ве (canonical)
ognjóve (romanization)


овошко

овошко • (ovoško)

ово́шка овошка#Bulgarian


одеялото

одея́лото • (odejáloto)

одея́лото (canonical)
odejáloto (romanization)

одея́ло одеяло#Bulgarian


огледалото

огледа́лото • (ogledáloto)

огледа́лото (canonical)
ogledáloto (romanization)

огледа́ло огледало#Bulgarian

definite singular of огледа́ло (ogledálo)


овни

овни́ • (ovní)


овошки

ово́шки • (ovóški)

ово́шки (canonical)
ovóški (romanization)

ово́шка овошка#Bulgarian


одеяла

одеяла́ • (odejalá)

одеяла́ (canonical)
odejalá (romanization)

одея́ло одеяло#Bulgarian


овце

овце́ • (ovcé)


овошките

ово́шките • (ovóškite)

ово́шките (canonical)
ovóškite (romanization)

ово́шка овошка#Bulgarian


хирург

bg-noun

хиру́рг • (hirúrg) m (feminine хиру́ржка)

хиру́рг (canonical)
hirúrg (romanization)
хиру́ржка (feminine)
хиру́рг (indefinite singular)
хиру́рзи (indefinite plural)
хиру́ргът (definite singular subjective)
хиру́рзите (definite plural subjective)
хиру́рга (definite objective singular)
хиру́рзите (definite objective plural)
хиру́рга (count-form plural)

Borrowed from German Chirurg, possibly via Russian хиру́рг (xirúrg).

(medicine) surgeon (doctor who performs surgery)


окото

head

око́то • (okóto)


омразо

омра́за омраза#Bulgarian


одеянието

одея́нието • (odejánieto)

одея́нието (canonical)
odejánieto (romanization)

одея́ние одеяние#Bulgarian

definite singular of одея́ние (odejánie)


октоподите

октопо́дите • (oktopódite)

октопо́дите (canonical)
oktopódite (romanization)

октопо́д октопод#Bulgarian


одеянията

одея́нията • (odejánijata)

одея́нията (canonical)
odejánijata (romanization)

одея́ние одеяние#Bulgarian


октоподе

октопо́де • (oktopóde)

октопо́де (canonical)
oktopóde (romanization)

октопо́д октопод#Bulgarian


омрази

омра́за омраза#Bulgarian


омразите

омра́за омраза#Bulgarian


опитите

о́питите • (ópitite)

о́питите (canonical)
ópitite (romanization)


очите

очи́те • (očíte)

definite plural of око́ (okó, “eye”) the eyes


олигарсите

олига́рсите • (oligársite)

олига́рсите (canonical)
oligársite (romanization)

олига́рх олигарх#Bulgarian


олигарси

олига́рси • (oligársi)

олига́рси (canonical)
oligársi (romanization)

олига́рх олигарх#Bulgarian


операционни системи

операцио́нни систе́ми

операцио́нни систе́ми • (operaciónni sistémi)

операцио́нни систе́ми (canonical)
operaciónni sistémi (romanization)

операцио́нна систе́ма
операционна система#Bulgarian

indefinite plural of операцио́нна систе́ма (operaciónna sistéma)


операционните системи

операцио́нните систе́ми

операцио́нните систе́ми • (operaciónnite sistémi)

операцио́нните систе́ми (canonical)
operaciónnite sistémi (romanization)

definite plural of операцио́нна систе́ма (operaciónna sistéma)

en-операционните_системи-bg-noun-menl2AOQ


операционна системо

операционна системо • (operacionna sistemo)

операционна система
операционна система#Bulgarian

vocative singular of операционна система (operacionna sistema)


огледала

огледала́ • (ogledalá)

огледала́ (canonical)
ogledalá (romanization)

огледа́ло огледало#Bulgarian

indefinite plural of огледа́ло (ogledálo)


октоподи

октопо́ди • (oktopódi)

октопо́ди (canonical)
oktopódi (romanization)

октопо́д октопод#Bulgarian


одеяния

одея́ния • (odejánija)

одея́ния (canonical)
odejánija (romanization)

одея́ние одеяние#Bulgarian

indefinite plural of одея́ние (odejánie)


омразата

омра́зата • (omrázata)

омра́зата (canonical)
omrázata (romanization)

омра́за омраза#Bulgarian


младоженка

bg-noun

младоже́нка • (mladožénka) f (masculine младоже́нец)

младоже́нка (canonical)
mladožénka (romanization)
младоже́нец (masculine)
младоже́нка (indefinite singular)
младоже́нки (indefinite plural)
младоже́нката (definite singular)
младоже́нките (definite plural)
младоже́нко (singular vocative)
младоже́нки (plural vocative)

bg-ndecl

младоже́нка<(v)>

младоже́нец младоженец#Bulgarian

female equivalent of младоже́нец (mladožénec): bride

младоже́нец младоженец#Bulgarian

female equivalent of младоже́нец (mladožénec): newlywed woman


четенето

че́тенето (canonical)
čéteneto (romanization)

че́тене четене#Bulgarian


четенията

че́тенията (canonical)
čétenijata (romanization)

че́тене четене#Bulgarian


четенета

че́тенета (canonical)
čéteneta (romanization)

[ˈt͡ʃɛtɛnɛtɐ]

че́тене четене#Bulgarian


четенетата

че́тенетата (canonical)
čétenetata (romanization)

[ˈt͡ʃɛtɛnɛtɐtɐ]

че́тене четене#Bulgarian


писане

bg-verbal noun

пи́сане • (písane) n

пи́сане (canonical)
písane (romanization)


писането

пи́сането (canonical)
písaneto (romanization)

пи́сане писане#Bulgarian


писанията

пи́санията (canonical)
písanijata (romanization)

пи́сане писане#Bulgarian


писанета

пи́санета (canonical)
písaneta (romanization)

пи́сане писане#Bulgarian


писанетата

пи́санетата (canonical)
písanetata (romanization)

пи́сане писане#Bulgarian


четения

че́тения (canonical)
čétenija (romanization)

че́тене четене#Bulgarian


абдикиранетата

абдики́ранетата (canonical)
abdikíranetata (romanization)

абдики́ране абдикиране#Bulgarian

definite plural of абдики́ране (abdikírane)


абдикиранета

абдики́ранета (canonical)
abdikíraneta (romanization)

абдики́ране абдикиране#Bulgarian

indefinite plural of абдики́ране (abdikírane)


четене

че́тене • (čétene) n

че́тене (canonical)
čétene (romanization)


абсорбиранетата

абсорби́ранетата (canonical)
absorbíranetata (romanization)

абсорби́ране абсорбиране#Bulgarian

definite plural of абсорби́ране (absorbírane)


абсорбиранета

абсорби́ранета (canonical)
absorbíraneta (romanization)

абсорби́ране абсорбиране#Bulgarian

indefinite plural of абсорби́ране (absorbírane)


ебането

еба́нето (canonical)
ebáneto (romanization)

еба́не ебане#Bulgarian


ебане

еба́не • (ebáne) n


ебанета

еба́нета (canonical)
ebáneta (romanization)

еба́не ебане#Bulgarian


ебанията

еба́нията (canonical)
ebánijata (romanization)

еба́не ебане#Bulgarian


ебанетата

еба́нетата (canonical)
ebánetata (romanization)

еба́не ебане#Bulgarian


сексуална ориентация

bg-noun

сексуа́лна ориента́ция

сексуа́лна ориента́ция • (seksuálna orientácija) f

сексуа́лна ориента́ция (canonical)
seksuálna orientácija (romanization)

bg:сексуална ориентация

en-сексуална_ориентация-bg-noun-Mh87vDmA


ебания

еба́ния (canonical)
ebánija (romanization)

еба́не ебане#Bulgarian


говоренето

гово́ренето (canonical)
govóreneto (romanization)

гово́рене говорене#Bulgarian

definite singular of гово́рене (govórene)


говоренета

гово́ренета (canonical)
govóreneta (romanization)

гово́рене говорене#Bulgarian

indefinite plural of гово́рене (govórene)


говоренията

гово́ренията (canonical)
govórenijata (romanization)

гово́рене говорене#Bulgarian


говоренетата

гово́ренетата (canonical)
govórenetata (romanization)

гово́рене говорене#Bulgarian


писа

пи́са • (písa) f

пи́са (canonical)
písa (romanization)
пи́са (indefinite singular)
пи́си (indefinite plural)
пи́сата (definite singular)
пи́сите (definite plural)
пи́со (singular vocative)
пи́си (plural vocative)

Perhaps from nominalization of Proto-Slavic *pisъ (“motley, colorful; inscription”) + -а (-a). Less likely, cognate with English fish (from Proto-Indo-European *peysk-).

der

small to medium-sized freshwater fish (goby, roach, rudd, loach)


говорения

гово́рения (canonical)
govórenija (romanization)

гово́рене говорене#Bulgarian


писания

пи́сания (canonical)
písanija (romanization)

пи́сане писане#Bulgarian


говорене

bg-verbal noun

гово́рене • (govórene) n

гово́рене (canonical)
govórene (romanization)

гово́ря говоря#Bulgarian


бисексуалност

bg-noun

бисексуа́лност

бисексуа́лност • (biseksuálnost) f

бисексуа́лност (canonical)
biseksuálnost (romanization)
бисексуа́лност (indefinite singular)
бисексуалността́ (definite singular)

bg-ndecl

бисексуа́лност</n:sg>

bg:бисексуалност


аперитиви

head

аперити́ви • (aperitívi)

аперити́ви (canonical)
aperitívi (romanization)

аперити́в аперитив#Bulgarian

indefinite plural of аперити́в (aperitív)


аперитивите

аперити́вите

аперити́вите • (aperitívite)

аперити́вите (canonical)
aperitívite (romanization)

аперити́в аперитив#Bulgarian


аперитиве

аперити́в аперитив#Bulgarian

vocative singular of аперити́в (aperitív)


асексуалност

bg-noun

асексуа́лност

асексуа́лност • (aseksuálnost) f

асексуа́лност (canonical)
aseksuálnost (romanization)
асексуа́лност (indefinite singular)
асексуалността́ (definite singular)

bg-ndecl

асексуа́лност</n:sg>

bg:асексуалност


хетеросексуалност

bg-noun

хетеросексуа́лност

хетеросексуа́лност • (heteroseksuálnost) f

хетеросексуа́лност (canonical)
heteroseksuálnost (romanization)
хетеросексуа́лност (indefinite singular)
хетеросексуалността́ (definite singular)

bg-ndecl

хетеросексуа́лност</n:sg>

bg:хетеросексуалност


авансиране

bg-verbal noun

аванси́ране • (avansírane) n

аванси́ране (canonical)
avansírane (romanization)

аванси́рам авансирам#Bulgarian


авансирането

аванси́рането (canonical)
avansíraneto (romanization)

аванси́ране авансиране#Bulgarian

definite singular of аванси́ране (avansírane)


авансиранията

аванси́ранията (canonical)
avansíranijata (romanization)

аванси́ране авансиране#Bulgarian

definite plural of аванси́ране (avansírane)


авансиранета

аванси́ранета (canonical)
avansíraneta (romanization)

аванси́ране авансиране#Bulgarian

indefinite plural of аванси́ране (avansírane)


авансирания

аванси́рания (canonical)
avansíranija (romanization)

аванси́ране авансиране#Bulgarian


пансексуалност

bg-noun

пансексуа́лност

пансексуа́лност • (panseksuálnost) f

пансексуа́лност (canonical)
panseksuálnost (romanization)
пансексуа́лност (indefinite singular)
пансексуалността́ (definite singular)

bg-ndecl

пансексуа́лност</n:sg>

bg:пансексуалност


телевизорите

head

телеви́зорите

телеви́зорите (canonical)
televízorite (romanization)

телеви́зор телевизор#Bulgarian

definite plural of телеви́зор (televízor)


телевизорът

телеви́зорът

телеви́зорът • (televízorǎt)

телеви́зорът (canonical)
televízorǎt (romanization)

телеви́зор телевизор#Bulgarian

definite subject singular of телеви́зор (televízor)


авансиранетата

аванси́ранетата (canonical)
avansíranetata (romanization)

аванси́ране авансиране#Bulgarian


спането

спане́то (canonical)
spanéto (romanization)

спане́ спане#Bulgarian


спане

bg-verbal noun

спане́ • (spané) n


спанета

спане́та (canonical)
spanéta (romanization)

спане́ спане#Bulgarian


спанетата

спане́тата (canonical)
spanétata (romanization)

спане́ спане#Bulgarian


телевизоре

head

телеви́зоре • (televízore)

телеви́зоре (canonical)
televízore (romanization)

телеви́зор телевизор#Bulgarian

vocative singular of телеви́зор (televízor)


телевизори

телеви́зори (canonical)
televízori (romanization)

телеви́зор телевизор#Bulgarian

indefinite plural of телеви́зор (televízor)


телевизора

телеви́зора • (televízora) m

телеви́зора (canonical)
televízora (romanization)

телеви́зор телевизор#Bulgarian

inflection of телеви́зор (televízor):
definite objective singular

телеви́зор телевизор#Bulgarian

inflection of телеви́зор (televízor):
count form


съсед

bg-noun

съсе́д • (sǎséd) m (feminine съсе́дка)

съсе́д (canonical)
sǎséd (romanization)
съсе́дка (feminine)
съсе́д (indefinite singular)
съсе́ди (indefinite plural)
съсе́дът (definite singular subjective)
съсе́дите (definite plural subjective)
съсе́да (definite objective singular)
съсе́дите (definite objective plural)
съсе́де (singular vocative)
съсе́ди (plural vocative)

From Proto-Slavic *sǫsědъ. Cognate with Russian сосе́д (soséd), Polish sąsiad.

neighbour (a person living on adjacent or nearby land)


яденета

я́денета (canonical)
jádeneta (romanization)

я́дене ядене#Bulgarian


яденетата

я́денетата (canonical)
jádenetata (romanization)

я́дене ядене#Bulgarian


яденията

я́денията (canonical)
jádenijata (romanization)

я́дене ядене#Bulgarian


яденето

я́денето (canonical)
jádeneto (romanization)

я́дене ядене#Bulgarian


ядения

я́дения (canonical)
jádenija (romanization)

я́дене ядене#Bulgarian


ядене

bg-verbal noun

я́дене • (jádene) n

я́дене (canonical)
jádene (romanization)


ядене

bg-noun

я́дене • (jádene) n

я́дене (canonical)
jádene (romanization)
я́дене (indefinite singular)
я́денета (indefinite plural)
я́денето (definite singular)
я́денетата (definite plural)


живеене

bg-verbal noun

живе́ене • (živéene) n

живе́ене (canonical)
živéene (romanization)

живе́я живея#Bulgarian


живеенето

живе́енето (canonical)
živéeneto (romanization)

живе́ене живеене#Bulgarian


живеенията

живе́енията (canonical)
živéenijata (romanization)

живе́ене живеене#Bulgarian


живеенета

живе́енета (canonical)
živéeneta (romanization)

[ʒiˈvɛɛnɛtɐ]

живе́ене живеене#Bulgarian


живеенетата

живе́енетата (canonical)
živéenetata (romanization)

[ʒiˈvɛɛnɛtɐtɐ]

живе́ене живеене#Bulgarian


живеения

живе́ения (canonical)
živéenija (romanization)

живе́ене живеене#Bulgarian


търсенето

тъ́рсенето (canonical)
tǎ́rseneto (romanization)

тъ́рсене търсене#Bulgarian

definite singular of тъ́рсене (tǎ́rsene)


търсенета

тъ́рсенета (canonical)
tǎ́rseneta (romanization)

тъ́рсене търсене#Bulgarian

indefinite plural of тъ́рсене (tǎ́rsene)


търсенетата

тъ́рсенетата (canonical)
tǎ́rsenetata (romanization)

тъ́рсене търсене#Bulgarian


търсенията

тъ́рсенията (canonical)
tǎ́rsenijata (romanization)

тъ́рсене търсене#Bulgarian


теченетата

те́ченетата (canonical)
téčenetata (romanization)

[ˈtɛt͡ʃɛnɛtɐtɐ]

те́чене течене#Bulgarian


теченето

те́ченето (canonical)
téčeneto (romanization)

те́чене течене#Bulgarian


теченета

те́ченета (canonical)
téčeneta (romanization)

[ˈtɛt͡ʃɛnɛtɐ]

те́чене течене#Bulgarian


теченията

те́ченията (canonical)
téčenijata (romanization)

те́чене течене#Bulgarian


течене

те́чене • (téčene) n

те́чене (canonical)
téčene (romanization)


търсене

тъ́рсене • (tǎ́rsene) n

тъ́рсене (canonical)
tǎ́rsene (romanization)

тъ́рся търся#Bulgarian