сопа

bg-noun

со́па • (sópa) m

со́па (canonical)
sópa (romanization)
со́па (indefinite singular)
со́пи (indefinite plural)
со́пата (definite singular)
со́пите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish صوپه (sopa) (whence modern Turkish sopa).


щап

štap (romanization)
ща́пче (diminutive)
щап (indefinite singular)
ща́пове (indefinite plural)
ща́път (definite singular subjective)
ща́повете (definite plural subjective)
ща́па (definite objective singular)
ща́повете (definite objective plural)
ща́па (count-form plural)

bludgeon, stick, staff (usually long and straight)


дренак

bg-noun

дрена́к • (drenák) m

дрена́к (canonical)
drenák (romanization)
дрена́к (indefinite singular)
дрена́ци (indefinite plural)
дрена́кът (definite singular subjective)
дрена́ците (definite plural subjective)
дрена́ка (definite objective singular)
дрена́ците (definite objective plural)
дрена́ка (count-form plural)

(collective) cornel plantation, thicket of cornels


малинак

малина́к • (malinák) m

малина́к (canonical)
malinák (romanization)
малина́к (indefinite singular)
малина́ци (indefinite plural)
малина́кът (definite singular subjective)
малина́ците (definite plural subjective)
малина́ка (definite objective singular)
малина́ците (definite objective plural)
малина́ка (count-form plural)

мали́на (malína, “raspberry”) + -ак (-ak)

affix

(collective) thicket of raspberry shrubs


къпинак

bg-noun

къпина́к • (kǎpinák) m

къпина́к (canonical)
kǎpinák (romanization)
къпина́к (indefinite singular)
къпина́ци (indefinite plural)
къпина́кът (definite singular subjective)
къпина́ците (definite plural subjective)
къпина́ка (definite objective singular)
къпина́ците (definite objective plural)
къпина́ка (count-form plural)

къпи́на (kǎpína, “blackberry”) + -ак (-ak)

affix

(collective) thicket of blackberry shrubs


шериат

head

шериат • (šeriat)

Borrowed from Ottoman Turkish شریعت (şeri'at), from Arabic شَرِيعَة (šarīʕa).

der

Arabic شَرِيعَة (šarīʕa)


сливак

bg-noun

слива́к • (slivák) m

слива́к (canonical)
slivák (romanization)
слива́к (indefinite singular)
слива́ци (indefinite plural)
слива́кът (definite singular subjective)
слива́ците (definite plural subjective)
слива́ка (definite objective singular)
слива́ците (definite objective plural)
слива́ка (count-form plural)

(collective) plum plantation (place with a lot of plum trees)


крушак

круша́к • (krušák) m

круша́к (canonical)
krušák (romanization)
круша́к (indefinite singular)
круша́ци (indefinite plural)
круша́кът (definite singular subjective)
круша́ците (definite plural subjective)
круша́ка (definite objective singular)
круша́ците (definite objective plural)
круша́ка (count-form plural)

(collective) pear plantation (place with a lot of pear trees)


вишнак

вишна́к • (višnák) m

вишна́к (canonical)
višnák (romanization)
вишна́к (indefinite singular)
вишна́ци (indefinite plural)
вишна́кът (definite singular subjective)
вишна́ците (definite plural subjective)
вишна́ка (definite objective singular)
вишна́ците (definite objective plural)
вишна́ка (count-form plural)

ви́шна (víšna, “sour cherry”) + -ак (-ak)

affix

(collective) sour cherry plantation (place with a lot of sour cherry trees)


орешак

bg-noun

ореша́к • (orešák) m

ореша́к (canonical)
orešák (romanization)
ореша́к (indefinite singular)
ореша́ци (indefinite plural)
ореша́кът (definite singular subjective)
ореша́ците (definite plural subjective)
ореша́ка (definite objective singular)
ореша́ците (definite objective plural)
ореша́ка (count-form plural)

(collective) walnut plantation (place with a lot of walnut trees)


десняк

десня́к • (desnják) m (feminine десня́чка, relational adjective десня́шки)

десня́к (canonical)
desnják (romanization)
десня́чка (feminine)
десня́шки (adjective relational)
десня́к (indefinite singular)
десня́ци (indefinite plural)
десня́кът (definite singular subjective)
десня́ците (definite plural subjective)
десня́ка (definite objective singular)
десня́ците (definite objective plural)
десня́ко (singular vocative)
десня́ци (plural vocative)

bg-ndecl

десня́к<(h)>


слънчак

bg-noun

слънча́к • (slǎnčák) m

слънча́к (canonical)
slǎnčák (romanization)
слънча́к (indefinite singular)
слънча́ци (indefinite plural)
слънча́кът (definite singular subjective)
слънча́ците (definite plural subjective)
слънча́ка (definite objective singular)
слънча́ците (definite objective plural)
слънча́ка (count-form plural)

слънчогле́д слънчоглед#Bulgarian

(colloquial) Augmentative of слънчогле́д (slǎnčogléd, “sunflower”)


бъзак

бъза́к • (bǎzák) m

бъза́к (canonical)
bǎzák (romanization)
бъза́к (indefinite singular)
бъза́ци (indefinite plural)
бъза́кът (definite singular subjective)
бъза́ците (definite plural subjective)
бъза́ка (definite objective singular)
бъза́ците (definite objective plural)
бъза́ка (count-form plural)


бъз

бъз • (bǎz) m (relational adjective бъ́зов)

bǎz (romanization)
бъ́зов (adjective relational)
бъз (indefinite singular)
бъ́зове (indefinite plural)
бъ́зът (definite singular subjective)
бъ́зовете (definite plural subjective)
бъ́за (definite objective singular)
бъ́зовете (definite objective plural)
бъ́за (count-form plural)


върбалак

върбала́к • (vǎrbalák) m

върбала́к (canonical)
vǎrbalák (romanization)
върбала́к (indefinite singular)
върбала́ци (indefinite plural)
върбала́кът (definite singular subjective)
върбала́ците (definite plural subjective)
върбала́ка (definite objective singular)
върбала́ците (definite objective plural)
върбала́ка (count-form plural)

върба́к върбак#Bulgarian

Alternative form of върба́к (vǎrbák, “willow grove”)


гъсталак

гъстала́к • (gǎstalák) m

гъстала́к (canonical)
gǎstalák (romanization)
гъстала́к (indefinite singular)
гъстала́ци (indefinite plural)
гъстала́кът (definite singular subjective)
гъстала́ците (definite plural subjective)
гъстала́ка (definite objective singular)
гъстала́ците (definite objective plural)
гъстала́ка (count-form plural)

гъста́к гъстак#Bulgarian

Alternative form of гъста́к (gǎsták, “thicket, covert”)


първолак

първола́к • (pǎrvolák) m (feminine първола́чка)

първола́к (canonical)
pǎrvolák (romanization)
първола́чка (feminine)
първола́к (indefinite singular)
първола́ци (indefinite plural)
първола́кът (definite singular subjective)
първола́ците (definite plural subjective)
първола́ка (definite objective singular)
първола́ците (definite objective plural)
първола́ко (singular vocative)
първола́ци (plural vocative)

bg-ndecl

първола́к<(h)>


храсталак

bg-noun

храстала́к • (hrastalák) m

храстала́к (canonical)
hrastalák (romanization)
храстала́к (indefinite singular)
храстала́ци (indefinite plural)
храстала́кът (definite singular subjective)
храстала́ците (definite plural subjective)
храстала́ка (definite objective singular)
храстала́ците (definite objective plural)
храстала́ка (count-form plural)

bg-ndecl

храстала́к<>

храст храст#Bulgarian


маждрак

bg-noun

маждра́к • (maždrák) m

маждра́к (canonical)
maždrák (romanization)
маждра́к (indefinite singular)
маждра́ци (indefinite plural)
маждра́кът (definite singular subjective)
маждра́ците (definite plural subjective)
маждра́ка (definite objective singular)
маждра́ците (definite objective plural)
маждра́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish مزراق (whence modern Turkish mızrak), of Arabic origin. Medial -д- between ж and р is epenthetic.

Маждраци им, мила моя майно ле, като честа гора.

c. 18th–19th century, “От кога се е зора зазорила”:

[The heroes'] lancers, oh my dear mother, [look] like a dense forest.

Maždraci im, mila moja majno le, kato česta gora.


прехлас

прехла́с • (prehlás) m

прехла́с (canonical)
prehlás (romanization)
прехла́с (indefinite singular)
прехла́сът (definite singular subjective)
прехла́са (definite objective singular)

bg-ndecl

прехла́с</n:sg>


захлас

bg-noun

захла́с • (zahlás) m

захла́с (canonical)
zahlás (romanization)
захла́с (indefinite singular)
захла́сът (definite singular subjective)
захла́са (definite objective singular)

bg-ndecl

захла́с</n:sg>

изпадам в захлас


хлас

hlas (romanization)
хлас (indefinite singular)
хла́сът (definite singular subjective)
хла́са (definite objective singular)

Most likely reflects an earlier *xolsъ, from the same root as reduplicated Proto-Slavic *xolxolъ (whence Czech chlácholiti (“to calm”)), derived with the suffix *-sъ found also in Proto-Slavic *golsъ (“voice”) : *golgolъ (“utterance”) or in Lithuanian gar̃sas (“sound”) : Proto-Slavic *gorgora (“gargling”).

stupor, daze (state of bewilderment or numbness)

(figurative) bafflement, wonderment (numb admiration towards something amazing)


километраж

bg-noun

километра́ж • (kilometráž) m

километра́ж (canonical)
kilometráž (romanization)
километра́ж (indefinite singular)
километра́жи (indefinite plural)
километра́жът (definite singular subjective)
километра́жите (definite plural subjective)
километра́жа (definite objective singular)
километра́жите (definite objective plural)
километра́жа (count-form plural)

bg-ndecl

километра́ж<>

kilometrage (distance travelled in kilometres)


голтак

bg-noun

голта́к • (golták) m (feminine голта́чка)

голта́к (canonical)
golták (romanization)
голта́чка (feminine)
голта́к (indefinite singular)
голта́ци (indefinite plural)
голта́кът (definite singular subjective)
голта́ците (definite plural subjective)
голта́ка (definite objective singular)
голта́ците (definite objective plural)
голта́ко (singular vocative)
голта́ци (plural vocative)

bg-ndecl

голта́к<(h)>


дъртак

bg-noun

дърта́к • (dǎrták) m (feminine дърта́чка)

дърта́к (canonical)
dǎrták (romanization)
дърта́чка (feminine)
дърта́к (indefinite singular)
дърта́ци (indefinite plural)
дърта́кът (definite singular subjective)
дърта́ците (definite plural subjective)
дърта́ка (definite objective singular)
дърта́ците (definite objective plural)
дърта́ко (singular vocative)
дърта́ци (plural vocative)

bg-ndecl

дърта́к<(h)>

By surface analysis, дърт (dǎrt, “worn-out, old”) + -ак (-ak), ultimately from дера́ (derá, “to tear apart”).

surf

(derogatory) geezer, codger (grumpy old person)


мочур

bg-noun

мочу́р • (močúr) m (relational adjective мочу́рлив)

мочу́р (canonical)
močúr (romanization)
мочу́рлив (adjective relational)
мочу́р (indefinite singular)
мочу́ри (indefinite plural)
мочу́рът (definite singular subjective)
мочу́рите (definite plural subjective)
мочу́ра (definite objective singular)
мочу́рите (definite objective plural)
мочу́ра (count-form plural)

By surface analysis, моча́ (močá, “wetness”) (dialectal) + -ур (-ur).


катур

bg-noun

ка́тур • (kátur) m

ка́тур (canonical)
kátur (romanization)
ка́тур (indefinite singular)
ка́тури (indefinite plural)
ка́турът (definite singular subjective)
ка́турите (definite plural subjective)
ка́тура (definite objective singular)
ка́турите (definite objective plural)
ка́тура (count-form plural)

By surface analysis, кат (kat, “span, turn”) + -ур (-ur).

surf

turnaround (place where one can do a U-turn)


окун

bg-noun

оку́н • (okún) m

оку́н (canonical)
okún (romanization)
оку́н (indefinite singular)
оку́ни (indefinite plural)
оку́нът (definite singular subjective)
оку́ните (definite plural subjective)
оку́на (definite objective singular)
оку́ните (definite objective plural)
оку́на (count-form plural)

Probably from око́ (okó, “eye”) + -ун (-un).

(dialectal) type of perch (freshwater fish of genus Perca)


ороп

оро́п • (oróp) m

оро́п (canonical)
oróp (romanization)
оро́п (indefinite singular)
оро́пи (indefinite plural)
оро́път (definite singular subjective)
оро́пите (definite plural subjective)
оро́па (definite objective singular)
оро́пите (definite objective plural)
оро́па (count-form plural)

BER tentatively compares it with Serbo-Croatian рапа (“mudminnow”), Polish ropa (“ooze, pus”). See also German Rapfen (“Aspius aspius”), of unclear origin.


окроп

окро́п or о́кроп • (okróp or ókrop) m

окро́п (canonical)
о́кроп (canonical)
okróp (romanization)
ókrop (romanization)
окро́п (indefinite singular)
о́кроп (indefinite singular)
окро́пи (indefinite plural)
о́кропи (indefinite plural)
окро́път (definite singular subjective)
о́кропът (definite singular subjective)
окро́пите (definite plural subjective)
о́кропите (definite plural subjective)
окро́па (definite objective singular)
о́кропа (definite objective singular)
окро́пите (definite objective plural)
о́кропите (definite objective plural)
окро́па (count-form plural)
о́кропа (count-form plural)

bg-ndecl

окро́п<>, о́кроп<>

From о- (o-) + Proto-Slavic *kropъ (cf. Old Church Slavonic кроплꙗ (kroplja, “droplet, sprinkle”)).

cog

(dialectal, obsolescent) sparkling beverage

→ (during weddings or other gatherings) a ritual where one needs to drink sparkling wine


холево

bg-noun

хо́лево • (hólevo) n

хо́лево (canonical)
hólevo (romanization)

desc

→ Greek: χωλέβαι pl (cholévai) (dialectal)

о́лево олево#Bulgarian

Alternative form of о́лево (ólevo, “sock”)


олево

bg-noun

о́лево • (ólevo) n

о́лево (canonical)
ólevo (romanization)
о́лево (indefinite singular)
о́лева (indefinite plural)
о́левото (definite singular)
о́левата (definite plural)

Colloquialized pronunciation of an earlier холево (holevo) (attested in dialectal Greek borrowings), from Proto-Slavic *xoľevo (“bandage, cover”).
In the modern language, the sense “sock, stocking” has been overtaken by the Turkish borrowing чора́п (čoráp).

(historical) thick sock, stocking, footwrap

coarse fabric used for sewing old-time socks or trousers


тризнак

тризна́к • (triznák) m (feminine тризна́чка)

тризна́к (canonical)
triznák (romanization)
тризна́чка (feminine)
тризна́к (indefinite singular)
тризна́ци (indefinite plural)
тризна́кът (definite singular subjective)
тризна́ците (definite plural subjective)
тризна́ка (definite objective singular)
тризна́ците (definite objective plural)
тризна́ка (count-form plural)
тризна́ко (singular vocative)
тризна́ци (plural vocative)

bg-ndecl

тризна́к<(v)>

Blend of три (tri, “three”) + близна́к (bliznák, “twin”).

blend

triplet (member of three offsprings born within the same pregnancy)


жълтур

bg-noun

жълту́р • (žǎltúr) m (diminutive жълту́рче or жълту́рко)

жълту́р (canonical)
žǎltúr (romanization)
жълту́рче (diminutive)
жълту́рко (diminutive)
жълту́р (indefinite singular)
жълту́ри (indefinite plural)
жълту́рът (definite singular subjective)
жълту́рите (definite plural subjective)
жълту́ра (definite objective singular)
жълту́рите (definite objective plural)
жълту́ра (count-form plural)


лотур

ло́тур • (lótur) m

ло́тур (canonical)
lótur (romanization)
ло́тур (indefinite singular)
ло́тури (indefinite plural)
ло́турът (definite singular subjective)
ло́турите (definite plural subjective)
ло́тура (definite objective singular)
ло́турите (definite objective plural)
ло́тура (count-form plural)

According to BER: probably from an earlier *olturъ, from the root of ла́ком (lákom, “greedy”).

(derogatory) glutton, gourmand (covetous and insatiable person)


кичур

кичу́р • (kičúr) m (diminutive кичу́рче)

кичу́р (canonical)
kičúr (romanization)
кичу́рче (diminutive)
кичу́р (indefinite singular)
кичу́ри (indefinite plural)
кичу́рът (definite singular subjective)
кичу́рите (definite plural subjective)
кичу́ра (definite objective singular)
кичу́рите (definite objective plural)
кичу́ра (count-form plural)

ки́ча (kíča, “to deck, to decorate”) + -ур (-ur)

affix

bg:Сапунен мехур

кичур коса́

кичур пера́

forelock, tress, topknot (of hairs, feathers)

(botany) fascicle (type of inflorescence)


чучур

bg-noun

чучу́р • (čučúr) m (diminutive чучу́рче)

чучу́р (canonical)
čučúr (romanization)
чучу́рче (diminutive)
чучу́р (indefinite singular)
чучу́ри (indefinite plural)
чучу́рът (definite singular subjective)
чучу́рите (definite plural subjective)
чучу́ра (definite objective singular)
чучу́рите (definite objective plural)
чучу́ра (count-form plural)

[t͡ʃo̟ˈt͡ʃu̟r]


чебур

че́бур • (čébur) m (diminutive че́бурец)

че́бур (canonical)
čébur (romanization)
че́бурец (diminutive)
че́бур (indefinite singular)
че́бури (indefinite plural)
че́бурът (definite singular subjective)
че́бурите (definite plural subjective)
че́бура (definite objective singular)
че́бурите (definite objective plural)
че́бура (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *čьbьrъ／*čьburъ.

inh+

(dialectal) small tub, vat (usually wooden)


стобор

bg-noun

стобо́р • (stobór) m

стобо́р (canonical)
stobór (romanization)
стобо́р (indefinite singular)
стобо́ри (indefinite plural)
стобо́рът (definite singular subjective)
стобо́рите (definite plural subjective)
стобо́ра (definite objective singular)
стобо́рите (definite objective plural)
стобо́ра (count-form plural)


книжовност

книжо́вност • (knižóvnost) f

книжо́вност (canonical)
knižóvnost (romanization)
книжо́вност (indefinite singular)
книжо́вности (indefinite plural)
книжовността́ (definite singular)
книжо́вностите (definite plural)

bg-ndecl

книжо́вност<>

книжо́вен (knižóven, “literary”) + -ост (-ost)


кризмание

bg-noun

кризма́ние • (krizmánie) n

кризма́ние (canonical)
krizmánie (romanization)
кризма́ние (indefinite singular)
кризма́ния (indefinite plural)
кризма́нието (definite singular)
кризма́нията (definite plural)

bg-ndecl

кризма́ние<>

Ultimately from Ancient Greek χρῖσμα (khrîsma, “ointment”) + -ание (-anie).


жмур

bg-noun

жмур • (žmur) m

žmur (romanization)
жмур (indefinite singular)
жму́рове (indefinite plural)
жму́рът (definite singular subjective)
жму́ровете (definite plural subjective)
жму́ра (definite objective singular)
жму́ровете (definite objective plural)
жму́ра (count-form plural)

жмя, жу́мя (žmja, žúmja, “to hold tightly, to squeeze”) (dialectal) + -ур (-ur)

affix

something held tightly
tight knot, joint, or junction


масур

bg-noun

масу́р • (masúr)

масу́р (canonical)
masúr (romanization)
масу́р (indefinite singular)
масу́ри (indefinite plural)
масу́рът (definite singular subjective)
масу́рите (definite plural subjective)
масу́ра (definite objective singular)
масу́рите (definite objective plural)
масу́ра (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish ماسوره (“duct, tube”) (whence modern Turkish masura), of Arabic origin.

bor+

bobbin (cyllinder around which a wire or thread is coiled)


камбур

bg-noun

камбу́р • (kambúr) (relational adjective камбу́ров)

камбу́р (canonical)
kambúr (romanization)
камбу́ров (adjective relational)
камбу́р (indefinite singular)
камбу́ри (indefinite plural)
камбу́рът (definite singular subjective)
камбу́рите (definite plural subjective)
камбу́ра (definite objective singular)
камбу́рите (definite objective plural)
камбу́ра (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish قامبور (whence modern Turkish kambur), of Greek origin.


пахур

па́хур or паху́р • (páhur or pahúr) m

па́хур (canonical)
паху́р (canonical)
páhur (romanization)
pahúr (romanization)
па́хур (indefinite singular)
паху́р (indefinite singular)
па́хури (indefinite plural)
паху́ри (indefinite plural)
па́хурът (definite singular subjective)
паху́рът (definite singular subjective)
па́хурите (definite plural subjective)
паху́рите (definite plural subjective)
па́хура (definite objective singular)
паху́ра (definite objective singular)
па́хурите (definite objective plural)
паху́рите (definite objective plural)
па́хура (count-form plural)
паху́ра (count-form plural)

bg-ndecl

па́хур<>, паху́р<>

Ultimately from Greek παγούρι (pagoúri, “flask”); however, in view of the attested variants, more likely borrowed from Ottoman Turkish پاغوریه (pağuri) (where Turkish -ğ- can be reflected as -х-, -в-, -г- or -∅- in Bulgarian).

bor+

паха́р

goblet, pitcher; ultimately from Old High German pehhari, sometimes used interchangeably with the current term


папур

bg-noun

папу́р • (papúr) m

папу́р (canonical)
papúr (romanization)
папу́р (indefinite singular)
папу́ри (indefinite plural)
папу́рът (definite singular subjective)
папу́рите (definite plural subjective)
папу́ра (definite objective singular)
папу́рите (definite objective plural)
папу́ра (count-form plural)

Borrowed from Romanian papură, ultimately from Ancient Greek πᾰ́πῡρος (pápūros), of unclear further origin. Doublet of папи́рус (papírus), meaning “papyrus” (borrowed directly from Greek).

bulrush, cattail, reedmace (wetland plant of genus Typha)


пъдар

пъда́р • (pǎdár) m

пъда́р (canonical)
pǎdár (romanization)
пъда́р (indefinite singular)
пъда́ри (indefinite plural)
пъда́рят (definite singular subjective)
пъда́рите (definite plural subjective)
пъда́ря (definite objective singular)
пъда́рите (definite objective plural)
пъда́ря (count-form plural)

By surface analysis, пъ́дя (pǎ́dja, “to chase away”) + -ар (-ar).

surf

панду́р

pandur; Hundarian loanword, possibly of Slavic origin, akin to the current term


вардач

bg-noun

варда́ч • (vardáč) m (feminine варда́чка)

варда́ч (canonical)
vardáč (romanization)
варда́чка (feminine)
варда́ч (indefinite singular)
варда́чи (indefinite plural)
варда́чът (definite singular subjective)
варда́чите (definite plural subjective)
варда́ча (definite objective singular)
варда́чите (definite objective plural)
варда́чо (singular vocative)
варда́чи (plural vocative)

bg-ndecl

варда́ч<(h)>

ва́рдя (várdja, “to guard”) + -ач (-ač).


вратня

bg-noun

вра́тня • (vrátnja) f

вра́тня (canonical)
vrátnja (romanization)
вра́тня (indefinite singular)
вра́тни (indefinite plural)
вра́тнята (definite singular)
вра́тните (definite plural)

врата́ врата#Bulgarian

Augmentative of врата́ (vratá, “door, gate”)


дървар

дърва́р • (dǎrvár) m (relational adjective дърва́рски)

дърва́р (canonical)
dǎrvár (romanization)
дърва́рски (adjective relational)
дърва́р (indefinite singular)
дърва́ри (indefinite plural)
дърва́рят (definite singular subjective)
дърва́рите (definite plural subjective)
дърва́ря (definite objective singular)
дърва́рите (definite objective plural)
дърва́ря (count-form plural)

bg-ndecl

дърва́р<(ь)>

дърво́ (dǎrvó, “tree, wood”) + -а́р (-ár)


ключар

bg-noun

ключа́р • (ključár) m (relational adjective ключа́рски)

ключа́р (canonical)
ključár (romanization)
ключа́рски (adjective relational)
ключа́р (indefinite singular)
ключа́ри (indefinite plural)
ключа́рят (definite singular subjective)
ключа́рите (definite plural subjective)
ключа́ря (definite objective singular)
ключа́рите (definite objective plural)
ключа́ря (count-form plural)

bg-ndecl

ключа́р<(ь)>

keymaker (artisan who makes and repairs keys)

(informally) locksmith (maker of locking mechanisms)


бубар

bg-noun

буба́р • (bubár) m (feminine буба́рка, relational adjective буба́рски)

буба́р (canonical)
bubár (romanization)
буба́рка (feminine)
буба́рски (adjective relational)
буба́р (indefinite singular)
буба́ри (indefinite plural)
буба́рят (definite singular subjective)
буба́рите (definite plural subjective)
буба́ря (definite objective singular)
буба́рите (definite objective plural)
буба́рю (singular vocative)
буба́ри (plural vocative)

бу́ба (búba, “pupa, nymph”) + -а́р (-ár)


зайчар

bg-noun

зайча́р • (zajčár) m (feminine зайча́рка, relational adjective зайча́рски)

зайча́р (canonical)
zajčár (romanization)
зайча́рка (feminine)
зайча́рски (adjective relational)
зайча́р (indefinite singular)
зайча́ри (indefinite plural)
зайча́рят (definite singular subjective)
зайча́рите (definite plural subjective)
зайча́ря (definite objective singular)
зайча́рите (definite objective plural)
зайча́рю (singular vocative)
зайча́ри (plural vocative)

bg-ndecl

зайча́р<(h)>

→ harrier, beagle (species of dogs which are used in hare-hunting)


коняр

bg-noun

коня́р • (konjár) m (feminine коня́рка, relational adjective коня́рски)

коня́р (canonical)
konjár (romanization)
коня́рка (feminine)
коня́рски (adjective relational)
коня́р (indefinite singular)
коня́ри (indefinite plural)
коня́рът (definite singular subjective)
коня́рите (definite plural subjective)
коня́ра (definite objective singular)
коня́рите (definite objective plural)
коня́ре (singular vocative)
коня́ри (plural vocative)

Audio

кон (kon, “horse”, jo-stem) + -а́р (-ár)


словесата

head

словеса́та • (slovesáta)

словеса́та (canonical)
slovesáta (romanization)

сло́во слово#Bulgarian


словото

сло́вото • (slóvoto)

сло́вото (canonical)
slóvoto (romanization)

сло́во слово#Bulgarian


глухарче

bg-noun

глуха́рче • (gluhárče) n

глуха́рче (canonical)
gluhárče (romanization)
глуха́рче (indefinite singular)
глуха́рчета (indefinite plural)
глуха́рчето (definite singular)
глуха́рчетата (definite plural)

bg-ndecl

глуха́рче<(v)>

глух (gluh, “numb, deaf”) + -арче (-arče)

affix

плани́нско глуха́рче

Taraxacum apenninum; literally: mountainous dandelion

бла́тно глуха́рче

Taraxacum palustre; literally: swampy dandelion


заемите

head

за́емите • (záemite)

за́емите (canonical)
záemite (romanization)


заемът

за́емът • (záemǎt)

за́емът (canonical)
záemǎt (romanization)

definite subject singular of за́ем (záem)


хак

hak (romanization)
хак (indefinite singular)
ха́кове (indefinite plural)
ха́кът (definite singular subjective)
ха́ковете (definite plural subjective)
ха́ка (definite objective singular)
ха́ковете (definite objective plural)
ха́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish حق (hakk), of Arabic origin.


путката

пу́тката • (pútkata)

пу́тката (canonical)
pútkata (romanization)

пу́тка путка#Bulgarian


путките

пу́тките • (pútkite)

пу́тките (canonical)
pútkite (romanization)

пу́тка путка#Bulgarian


путко

пу́тко • (pútko)

пу́тка путка#Bulgarian


авторско право

bg-noun

а́вторско пра́во

а́вторско пра́во • (ávtorsko právo)

а́вторско пра́во (canonical)
ávtorsko právo (romanization)
а́вторско пра́во (indefinite singular)
а́вторски права́ (indefinite plural)
а́вторското пра́во (definite singular)
а́вторските права́ (definite plural)

bg-ndecl

а́вторско<#> пра́во<b>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-авторско право.wav

By surface analysis, а́вторски (ávtorski, “author's”) + пра́во (právo, “right”). Possibly a calque of French droit d’auteur or German Urheberrecht.

surf

bg:авторско право


юначе

bg-noun

юна́че • (junáče) n

юна́че (canonical)
junáče (romanization)
юна́че (indefinite singular)
юна́чета (indefinite plural)
юна́чето (definite singular)
юна́четата (definite plural)

From юнак (junak, “young lad, lionheart”) + -че (-če, “-let, -ling”, diminutive suffix).


юнащина

bg-noun

юна́щина • (junáština) f

юна́щина (canonical)
junáština (romanization)
юна́щина (indefinite singular)
юна́щини (indefinite plural)
юна́щината (definite singular)
юна́щините (definite plural)

From юнак (junak, “hero”) + -щина (-ština, “-hood”, abstract-noun–forming suffix).


юначина

bg-noun

юначи́на • (junačína) m

юначи́на (canonical)
junačína (romanization)
юначи́на (indefinite singular)
юначи́ни (indefinite plural)
юначи́ната (definite singular)
юначи́ните (definite plural)

From юна́к (junák, “young man, hero”) + -ина (-ina, augmentative suffix).

suffix

(colloquial, poetic) Synonym of юна́к (junák, “young man, hero”)

юнача́га юначага#Bulgarian

(colloquial, poetic) Synonym of юнача́га (junačága, “stalwart, daredevil”)


юначество

bg-noun

юна́чество • (junáčestvo) n

юна́чество (canonical)
junáčestvo (romanization)
юна́чество (indefinite singular)
юна́чества (indefinite plural)
юна́чеството (definite singular)
юна́чествата (definite plural)

bg-ndecl

юна́чество<>

From юнак (junak, “hero”) + -ство (-stvo, “-hood”, abstract-noun–forming suffix).


юност

bg-noun

ю́ност • (júnost) f

ю́ност (canonical)
júnost (romanization)
ю́ност (indefinite singular)
ю́ности (indefinite plural)
юността́ (definite singular)
ю́ностите (definite plural)

Inherited from Old Church Slavonic юность (junostĭ).


йоргани

head

йорга́ни • (jorgáni) m

йорга́ни (canonical)
jorgáni (romanization)

йорга́н йорган#Bulgarian


йоргана

йорга́на • (jorgána) m

йорга́на (canonical)
jorgána (romanization)

йорга́н йорган#Bulgarian

inflection of йорга́н (jorgán):
definite objective singular

йорга́н йорган#Bulgarian

inflection of йорга́н (jorgán):
count form


йорганите

йорга́ните • (jorgánite) m

йорга́ните (canonical)
jorgánite (romanization)

йорга́н йорган#Bulgarian


йорганът

йорга́нът • (jorgánǎt) m

йорга́нът (canonical)
jorgánǎt (romanization)

йорга́н йорган#Bulgarian

definite subject singular of йорга́н (jorgán)


йорган

bg-noun

йорга́н • (jorgán) m

йорга́н (canonical)
jorgán (romanization)
йорга́н (indefinite singular)
йорга́ни (indefinite plural)
йорга́нът (definite singular subjective)
йорга́ните (definite plural subjective)
йорга́на (definite objective singular)
йорга́ните (definite objective plural)
йорга́на (count-form plural)

юрга́н юрган#Bulgarian

Alternative form of юрга́н (jurgán, “duvet, quilt”)


юрганджия

юрганджи́йка

юрганджи́я • (jurgandžíja) m (feminine юрганджи́йка)

юрганджи́я (canonical)
jurgandžíja (romanization)
юрганджи́йка (feminine)
юрганджи́я (indefinite singular)
юрганджи́и (indefinite plural)
юрганджи́ята (definite singular)
юрганджи́ите (definite plural)

bg-ndecl

юрганджи́я<>

From юрга́н (jurgán, “quilt”) + -джи́я (-džíja, “-er, -ist”, occupational suffix)


юрганджийка

bg-noun

юрганджи́йка

юрганджи́йка • (jurgandžíjka) f (masculine юрганджи́я)

юрганджи́йка (canonical)
jurgandžíjka (romanization)
юрганджи́я (masculine)
юрганджи́йка (indefinite singular)
юрганджи́йки (indefinite plural)
юрганджи́йката (definite singular)
юрганджи́йките (definite plural)

bg-ndecl

юрганджи́йка<>

From юрга́н (jurgán, “quilt”) + -джи́йка (-džíjka, “-er, -ist”, occupational suffix)


юрдечка

bg-noun

юрде́чка • (jurdéčka) f (masculine юрде́к, relational adjective юрде́чи)

юрде́чка (canonical)
jurdéčka (romanization)
юрде́к (masculine)
юрде́чи (adjective relational)
юрде́чка (indefinite singular)
юрде́чки (indefinite plural)
юрде́чката (definite singular)
юрде́чките (definite plural)

юрде́к (jurdék, “(male) duck”) + -ка (-ka, feminine suffix).


юрдек

bg-noun

юрде́к • (jurdék) m (feminine юрде́чка, relational adjective юрде́чи)

юрде́к (canonical)
jurdék (romanization)
юрде́чка (feminine)
юрде́чи (adjective relational)
юрде́к (indefinite singular)
юрде́ци (indefinite plural)
юрде́кът (definite singular subjective)
юрде́ците (definite plural subjective)
юрде́ка (definite objective singular)
юрде́ците (definite objective plural)
юрде́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish اوردك (ördek).


юридическо лице

bg-noun

юриди́ческо лице́

юриди́ческо лице́ • (juridíčesko licé) n

юриди́ческо лице́ (canonical)
juridíčesko licé (romanization)
юриди́ческо лице́ (indefinite singular)
юриди́чески лица́ (indefinite plural)
юриди́ческото лице́ (definite singular)
юриди́ческите лица́ (definite plural)

bg-ndecl

юриди́ческо<#> лице́<>

юриди́ческо (juridíčesko, “juridical”) + лице́ (licé, “person”, literally “face”).

compound

(law) legal person, juridical person (legal entity)


юрисконсулт

bg-noun

юри́сконсулт

юри́сконсулт • (jurískonsult) m

юри́сконсулт (canonical)
jurískonsult (romanization)
юри́сконсулт (indefinite singular)
юри́сконсулти (indefinite plural)
юри́сконсултът (definite singular subjective)
юри́сконсултите (definite plural subjective)
юри́сконсулта (definite objective singular)
юри́сконсултите (definite objective plural)
юри́сконсулта (count-form plural)

bg-ndecl

юри́сконсулт<>

From Latin iūris consultus (“one skilled in the law”).


юрук

bg-noun

юру́к • (jurúk) m (relational adjective юру́шки)

юру́к (canonical)
jurúk (romanization)
юру́шки (adjective relational)
юру́к (indefinite singular)
юру́ци (indefinite plural)
юру́кът (definite singular subjective)
юру́ците (definite plural subjective)
юру́ка (definite objective singular)
юру́ците (definite objective plural)
юру́ка (count-form plural)

From Ottoman Turkish [Term?], cf. modern Turkish yörük.


юристка

юри́стка • (jurístka) f (masculine юри́ст, relational adjective юри́стски)

юри́стка (canonical)
jurístka (romanization)
юри́ст (masculine)
юри́стски (adjective relational)
юри́стка (indefinite singular)
юри́стки (indefinite plural)
юри́стката (definite singular)
юри́стките (definite plural)

From юри́ст (juríst, “jurist”) + -ка (-ka, feminine suffix).


юруш

bg-noun

юру́ш • (jurúš) m

From Ottoman Turkish یورش (yürüş¸ yüriş, “raid, attack”)

bor

yürüş¸ yüriş


юфт

bg-noun

юфт • (juft) m (relational adjective ю́фтен)

juft (romanization)
ю́фтен (adjective relational)
юфт (indefinite singular)
ю́фтове (indefinite plural)
ю́фтът (definite singular subjective)
ю́фтовете (definite plural subjective)
ю́фта (definite objective singular)
ю́фтовете (definite objective plural)
ю́фта (count-form plural)


юшур

юшу́р • (jušúr) m

юшу́р (canonical)
jušúr (romanization)
юшу́р (indefinite singular)
юшу́ри (indefinite plural)
юшу́рът (definite singular subjective)
юшу́рите (definite plural subjective)
юшу́ра (definite objective singular)
юшу́рите (definite objective plural)
юшу́ра (count-form plural)

From Ottoman Turkish العشر, cf. Modern Turkish öşür.

(historical) ashar, an Ottoman tithe (one-tenth tax on a person's agrarian produce, paid in kind rather than with money)


въс

въс • (vǎs) m

vǎs (romanization)
въс (indefinite singular)
въ́сове (indefinite plural)
въ́сът (definite singular subjective)
въ́совете (definite plural subjective)
въ́са (definite objective singular)
въ́совете (definite objective plural)
въ́са (count-form plural)

юс — refers specifically to the obsolete Cyrillic letters ѧ and ѫ


ъгълче

ъ́гълче • (ǎ́gǎlče) n

ъ́гълче (canonical)
ǎ́gǎlče (romanization)
ъ́гълче (indefinite singular)
ъ́гълчета (indefinite plural)
ъ́гълчето (definite singular)
ъ́гълчетата (definite plural)

From ъ́гъл (ǎ́gǎl, “angle, corner”) + -че (-če, diminutive suffix)


тъп ъгъл

bg-noun

тъ́п ъ́гъл • (tǎ́p ǎ́gǎl) m

тъ́п ъ́гъл (canonical)
tǎ́p ǎ́gǎl (romanization)
тъ́п ъ́гъл (indefinite singular)
тъ́пи ъгли́ (indefinite plural)
тъ́пи ъ́гли (indefinite plural)
тъ́пият ъ́гъл (definite singular subjective)
тъ́пите ъгли́ (definite plural subjective)
тъ́пите ъ́гли (definite plural subjective)
тъ́пия ъ́гъл (definite objective singular)
тъ́пите ъгли́ (definite objective plural)
тъ́пите ъ́гли (definite objective plural)
тъ́пи ъ́гъла (count-form plural)

[ˈtɤp ˈɤɡɐɫ]

тъп (tǎp, “dull, obtuse”) + ъ́гъл (ǎ́gǎl, “angle”).

compound

(geometry) obtuse angle (an angle of over 90 degrees)


ъглов удар

bg-noun

ъ́глов у́дар

ъ́глов у́дар • (ǎ́glov údar) m

ъ́глов у́дар (canonical)
ǎ́glov údar (romanization)
ъ́глов у́дар (indefinite singular)
ъ́глови у́дари (indefinite plural)
ъ́гловият у́дар (definite singular subjective)
ъ́гловите у́дари (definite plural subjective)
ъ́гловия у́дар (definite objective singular)
ъ́гловите у́дари (definite objective plural)
ъ́глови у́дара (count-form plural)

bg-ndecl

ъ́глов<#> у́дар<(-ь)>

From ъ́глов (ǎ́glov, “corner, angular”) + у́дар (údar, “strike, hit”).

compound

(soccer) corner kick (a free kicking of the ball from the corner of the pitch, awarded as a punishment against the team that kicked the ball out)


ъгълник

bg-noun

ъ́гълник • (ǎ́gǎlnik) m

ъ́гълник (canonical)
ǎ́gǎlnik (romanization)
ъ́гълник (indefinite singular)
ъ́гълници (indefinite plural)
ъ́гълникът (definite singular subjective)
ъ́гълниците (definite plural subjective)
ъ́гълника (definite objective singular)
ъ́гълниците (definite objective plural)
ъ́гълника (count-form plural)

From ъ́гъл (ǎ́gǎl, “angle”) + -ник (-nik, “tool”).

suffix

square (device for drawing right angles)


остър ъгъл

bg-noun

о́стър ъ́гъл

о́стър ъ́гъл • (óstǎr ǎ́gǎl) m

о́стър ъ́гъл (canonical)
óstǎr ǎ́gǎl (romanization)
о́стър ъ́гъл (indefinite singular)
о́стри ъгли́ (indefinite plural)
о́стри ъ́гли (indefinite plural)
о́стрият ъ́гъл (definite singular subjective)
о́стрите ъгли́ (definite plural subjective)
о́стрите ъ́гли (definite plural subjective)
о́стрия ъ́гъл (definite objective singular)
о́стрите ъгли́ (definite objective plural)
о́стрите ъ́гли (definite objective plural)
о́стри ъ́гъла (count-form plural)

bg-ndecl

о́стър<#*> ъ́гъл<c*,*+>

[ˈɔstɐr ˈɤɡɐɫ]

о́стър (óstǎr, “sharp, acute”) + ъ́гъл (ǎ́gǎl, “angle”).

compound

(geometry) acute angle (an angle of under 90 degrees)


ъглополовяща

bg-noun

ъглополовя́ща

ъглополовя́ща • (ǎglopolovjášta) f

ъглополовя́ща (canonical)
ǎglopolovjášta (romanization)
ъглополовя́ща (indefinite singular)
ъглополовя́щи (indefinite plural)
ъглополовя́щата (definite singular)
ъглополовя́щите (definite plural)

bg-ndecl

ъглополовя́ща<>

[ɐɡɫopoɫoˈvʲa̟ʃtɐ]

From ъ́гъл (ǎ́gǎl, “angle”) + половя́ща (ли́ния) (polovjášta (línija), “bisector (line)”, feminine past participle of половя (polovja, “to halve”)).

compound

половя́ща (ли́ния)

feminine past participle of <i class="Cyrl mention" lang="bg">половя</i> (polovja, “to halve”)

bg:Ъглополовяща


изправен ъгъл

bg-noun

изпра́вен ъ́гъл

изпра́вен ъ́гъл • (izpráven ǎ́gǎl) m

изпра́вен ъ́гъл (canonical)
izpráven ǎ́gǎl (romanization)
изпра́вен ъ́гъл (indefinite singular)
изпра́вени ъгли́ (indefinite plural)
изпра́вени ъ́гли (indefinite plural)
изпра́веният ъ́гъл (definite singular subjective)
изпра́вените ъгли́ (definite plural subjective)
изпра́вените ъ́гли (definite plural subjective)
изпра́вения ъ́гъл (definite objective singular)
изпра́вените ъгли́ (definite objective plural)
изпра́вените ъ́гли (definite objective plural)
изпра́вени ъ́гъла (count-form plural)

bg-ndecl

изпра́вен<#> ъ́гъл<c*,*+>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-изправен ъгъл.wav

изпра́вен (izpráven, “straightened”, past participle of изпра́вя (izprávja)) + ъ́гъл (ǎ́gǎl, “angle”).

compound

past participle of <i class="Cyrl mention" lang="bg">изпра́вя</i> (izprávja)

(geometry) straight angle (an angle of 180 degrees)


юлар

bg-noun

юла́р • (julár) m

юла́р (canonical)
julár (romanization)
юла́р (indefinite singular)
юла́ри (indefinite plural)
юла́рят (definite singular subjective)
юла́рите (definite plural subjective)
юла́ря (definite objective singular)
юла́рите (definite objective plural)
юла́ря (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish یولار (yular).

bor+

halter (headpiece for leading or tying horses)


прав ъгъл

bg-noun

пра́в ъ́гъл • (práv ǎ́gǎl) m

пра́в ъ́гъл (canonical)
práv ǎ́gǎl (romanization)
пра́в ъ́гъл (indefinite singular)
пра́ви ъгли́ (indefinite plural)
пра́ви ъ́гли (indefinite plural)
пра́вият ъ́гъл (definite singular subjective)
пра́вите ъгли́ (definite plural subjective)
пра́вите ъ́гли (definite plural subjective)
пра́вия ъ́гъл (definite objective singular)
пра́вите ъгли́ (definite objective plural)
пра́вите ъ́гли (definite objective plural)
пра́ви ъ́гъла (count-form plural)

[ˈpraf ˈɤɡɐɫ]

пра́в (práv, “straight, upright, right”) + ъ́гъл (ǎ́gǎl, “angle”).

compound

(geometry) right angle (an angle of 90 degrees)


ъперкът

bg-noun

ъ́перкът • (ǎ́perkǎt) m

ъ́перкът (canonical)
ǎ́perkǎt (romanization)
ъ́перкът (indefinite singular)
ъ́перкъти (indefinite plural)
ъ́перкътът (definite singular subjective)
ъ́перкътите (definite plural subjective)
ъ́перкъта (definite objective singular)
ъ́перкътите (definite objective plural)
ъ́перкъта (count-form plural)


ъгломер

ъгломе́р • (ǎglomér) m

ъгломе́р (canonical)
ǎglomér (romanization)
ъгломе́р (indefinite singular)
ъгломе́ри (indefinite plural)
ъгломе́рът (definite singular subjective)
ъгломе́рите (definite plural subjective)
ъгломе́ра (definite objective singular)
ъгломе́рите (definite objective plural)
ъгломе́ра (count-form plural)

From ъ́гъл (ǎ́gǎl, “angle”) + -о- (-o-, excrescent) + -мер (-mer, “measuring device”).

affix

goniometer (device for measuring angles)


сукръвица

bg-noun

сукръ́вица • (sukrǎ́vica) f

сукръ́вица (canonical)
sukrǎ́vica (romanization)
сукръ́вица (indefinite singular)
сукръ́вицата (definite singular)

bg-ndecl

сукръ́вица</n:sg>

су- (su-) + кървица (kǎrvica, “bloodshed”) (dialectal)

prefix

blood exudate (bodily fluid shed from a wound)


суръжица

bg-noun

суръ́жица • (surǎ́žica) f

суръ́жица (canonical)
surǎ́žica (romanization)
суръ́жица (indefinite singular)
суръ́жицата (definite singular)

bg-ndecl

суръ́жица</n:sg>

су- (su-) + ръж (rǎž, “rye”) + -ица (-ica)

affix

(dialectal, obsolete) mix of wheat, barley, and rye flour


ахчия

bg-noun

ахчи́я • (ahčíja) m

ахчи́я (canonical)
ahčíja (romanization)
ахчи́я (indefinite singular)
ахчи́и (indefinite plural)
ахчи́ята (definite singular)
ахчи́ите (definite plural)
ахчи́йо (singular vocative)
ахчи́и (plural vocative)

Borrowed from Ottoman Turkish آشجی (aşçı), [script needed] (ahçı, “cook”).


Вяра

bg-proper noun

Вя́ра • (Vjára) f

a female given name, Vyara or Viara, equivalent to English Faith


авторски права

head

а́вторски права́

а́вторски права́ • (ávtorski pravá)

а́вторски права́ (canonical)
ávtorski pravá (romanization)

а́вторско пра́во
авторско право#Bulgarian

indefinite plural of а́вторско пра́во n (ávtorsko právo)


сезони

сезо́ни • (sezóni)

сезо́ни (canonical)
sezóni (romanization)

сезо́н сезон#Bulgarian


яснина

bg-noun

яснина́ • (jasniná) f

яснина́ (canonical)
jasniná (romanization)
яснина́ (indefinite singular)
яснини́ (indefinite plural)
яснина́та (definite singular)
яснини́те (definite plural)

я́сен (jásen, “clear, serene”) + -ина (-ina)

affix

(dialectal) daybreak, bright part of the morning; clear weather


петало

bg-noun

пе́тало • (pétalo) n

пе́тало (canonical)
pétalo (romanization)
пета́ло (indefinite singular)
пета́ло (indefinite plural)
пета́ло (definite singular)
пета́ло (definite plural)

Borrowed from Ancient Greek πέτᾰλον (pétalon, “slice, metal plate”).


застра

bg-noun

за́стра • (zástra) f

за́стра (canonical)
zástra (romanization)
за́стра (indefinite singular)
за́стри (indefinite plural)
за́страта (definite singular)
за́стрите (definite plural)

From за- (za-) + Proto-Slavic *ustra (“dawn”) (compare Old Church Slavonic заоустра (zaustra), attested in Ps. sin.). Doublet of у́тро (útro) (the later levelled out from *jutro (“early, soon”)).


григориански календар

григориа́нски календа́р

григориа́нски календа́р • (grigoriánski kalendár) m

григориа́нски календа́р (canonical)
grigoriánski kalendár (romanization)

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-григориански календар.wav

en-григориански_календар-bg-noun-KHgnWXd-


къртог

кърто́г • (kǎrtóg) m

кърто́г (canonical)
kǎrtóg (romanization)
кърто́г (indefinite singular)
кърто́зи (indefinite plural)
кърто́гът (definite singular subjective)
кърто́зите (definite plural subjective)
кърто́га (definite objective singular)
кърто́зите (definite objective plural)
кърто́га (count-form plural)

крът (krǎt, “mole”) (dialectal) + -ог (-og)


клопат

клoпа́т (canonical)
klopát (romanization)
клoпат (indefinite singular)
клoпа́тове (indefinite plural)
клoпа́тът (definite singular subjective)
клoпа́товете (definite plural subjective)
клoпа́та (definite objective singular)
клoпа́товете (definite objective plural)
клoпа́та (count-form plural)

кло́пам (klópam, “to clap, to chime, to bang”) + -ат (-at)

(dialectal) bell, gong (object that makes chiming noise)


талига

bg-noun

тали́га or та́лига • (talíga or táliga) f

тали́га (canonical)
та́лига (canonical)
talíga (romanization)
táliga (romanization)
тали́га (indefinite singular)
тали́ги (indefinite plural)
тали́гата (definite singular)
тали́гите (definite plural)
та́лига (indefinite singular)
та́лиги (indefinite plural)
та́лигата (definite singular)
та́лигите (definite plural)

Unclear. Cognate with Serbo-Croatian та̀љиге pl, Slovene tolíga, Czech taliha within Slavic and Hungarian taliga, Turkish talika in other languages.
* Native derivation presumes origin from obsolete Proto-Slavic *tel- / *tol- / *tal- (“to bear, to undergo”) + -ига (-iga), from the same root as Bulgarian теле́ (telé, “calf”), Lithuanian tiltas (“bridge”). In that case, Hungarian, Romanian and Turkish cognates would be Slavic borrowings.
* Borrowed from Turkic (or possibly Mongolian), cognate with the Turkish term. Also attested as Old Church Slavonic телѣга (telěga), Russian теле́га (teléga), Romanian teleagă with root -е-.


бърва

bg-noun

бъ́рва • (bǎ́rva) f

бъ́рва (canonical)
bǎ́rva (romanization)
бъ́рва (indefinite singular)
бъ́рви (indefinite plural)
бъ́рвата (definite singular)
бъ́рвите (definite plural)

Derived from Proto-Slavic *bry (v-stem) (the modern term has been reanalyzed as an a-stem).


бръчка

бръ́чка • (brǎ́čka) f

бръ́чка (canonical)
brǎ́čka (romanization)
бръ́чка (indefinite singular)
бръ́чки (indefinite plural)
бръ́чката (definite singular)
бръ́чките (definite plural)

From бъ́рча (bǎ́rča, “to wrinkle”) + -ка (-ka). According to BER, possibly further related to dialectal бърк (bǎrk, “whisker”).


мивка

bg-noun

ми́вка • (mívka) f

ми́вка (canonical)
mívka (romanization)
ми́вка (indefinite singular)
ми́вки (indefinite plural)
ми́вката (definite singular)
ми́вките (definite plural)


плячка

пля́чка • (pljáčka) f

пля́чка (canonical)
pljáčka (romanization)
пля́чка (indefinite singular)
пля́чки (indefinite plural)
пля́чката (definite singular)
пля́чките (definite plural)

→ Romanian: pleașcă

Per the Bulgarian Etymological Dictionary (BED), this is a Balkan word that's probably a Greek-Albanian-Bulgarian hybrid. BED derives it from the stem πλακ- (plak-) of Greek πλακώνω (plakóno, “to crush, to press; to attack by surprise”), whence also Albanian pllakos and Aromanian aplucusescu.
Balkan cognates include Serbo-Croatian пљачка, Macedonian пљачка (pljačka), Albanian plaçkë, Greek πλιάτσικο (pliátsiko), Turkish plaçka and Romanian pleașcă. The latter is borrowed from Bulgarian, and according to some of the sources quoted in BED, it's possible that so is the Albanian word.


вонта

во́нта (canonical)
vónta (romanization)
во́нтьо (masculine)
во́нта (indefinite singular)
во́нти (indefinite plural)
во́нтата (definite singular)
во́нтите (definite plural)

By surface analysis, воня́ (vonjá, “stench”) + -та (-ta).

surf

(derogatory, dialectal) dirty, hoggish, stinky woman; plain Jane


гъжва

bg-noun

гъ́жва • (gǎ́žva) f

гъ́жва (canonical)
gǎ́žva (romanization)
гъ́жва (indefinite singular)
гъ́жви (indefinite plural)
гъ́жвата (definite singular)
гъ́жвите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *gǫži (jū-stem), later reanalyzed as an (v)a-stem.

гъ́жова

with alternative decomposition of the v-stem

га́жва — with dialectal pronunciation of proto-Slavic *-ǫ-

cloth wound and tangled into a clump
(as a headwear) turban, shemagh

cloth wound and tangled into a clump
turban, shemagh

cloth wound and tangled into a clump
(as a fastener) bundle, wrapping

cloth wound and tangled into a clump
bundle, wrapping


лъжичка

bg-noun

лъжи́чка • (lǎžíčka) f

лъжи́чка (canonical)
lǎžíčka (romanization)
лъжи́чка (indefinite singular)
лъжи́чки (indefinite plural)
лъжи́чката (definite singular)
лъжи́чките (definite plural)

[ɫɐˈʒit͡ʃkɐ]

From лъжица (lǎžica, “spoon”) + -ка (-ka, feminine diminutive suffix).

suffix

лъжи́ца лъжица#Bulgarian

diminutive of лъжи́ца (lǎžíca, “spoon”): a little spoon


плескуда

bg-noun

плеску́да • (pleskúda) f

плеску́да (canonical)
pleskúda (romanization)
плеску́да (indefinite singular)
плеску́ди (indefinite plural)
плеску́дата (definite singular)
плеску́дите (definite plural)

пле́скам (pléskam, “to smack, to stain”) + -уда (-uda)

affix

spot, speck, blot (with amorphous shape)


пенюга

bg-noun

пеню́га • (penjúga) f

пеню́га (canonical)
penjúga (romanization)
пеню́га (indefinite singular)
пеню́ги (indefinite plural)
пеню́гата (definite singular)
пеню́гите (definite plural)

Reanalyzed plural of пън (pǎn) + -юго (-jugo).


лимка

ли́мка • (límka) f

ли́мка (canonical)
límka (romanization)
ли́мка (indefinite singular)
ли́мки (indefinite plural)
ли́мката (definite singular)
ли́мките (definite plural)


жарава

жара́ва • (žaráva) f

жара́ва (canonical)
žaráva (romanization)
жара́ва (indefinite singular)
жара́ви (indefinite plural)
жара́вата (definite singular)
жара́вите (definite plural)


гълчава

гълча́ва • (gǎlčáva) f

гълча́ва (canonical)
gǎlčáva (romanization)
гълча́ва (indefinite singular)
гълча́ви (indefinite plural)
гълча́вата (definite singular)
гълча́вите (definite plural)
гълча́во (singular vocative)
гълча́ви (plural vocative)

bg-ndecl

гълча́ва<(v)>

[ɡɐɫˈt͡ʃa̟vɐ]

гълча́ (gǎlčá, “to chide”) + -ава (-ava)

affix

(poetic) clamour, din, racket (dissonant sound caused by interference between several conflicting sources of noise)


роява

bg-noun

роя́ва • (rojáva) f

роя́ва (canonical)
rojáva (romanization)
роя́ва (indefinite singular)
роя́ви (indefinite plural)
роя́вата (definite singular)
роя́вите (definite plural)

(dialectal) noisy buzzing, humming (of a swarm of insects)

(figurative, poetic) din, cacophony (of people)


морава

мора́ва • (moráva) f

мора́ва (canonical)
moráva (romanization)
мора́ва (indefinite singular)
мора́ви (indefinite plural)
мора́вата (definite singular)
мора́вите (definite plural)

From an earlier мура́ва (muráva) via opening of the root vowel. Morphologically from Proto-Slavic *murъ (“muddy”) + -ава (-ava)


кощрява

bg-noun

кощря́ва • (koštrjáva) f

кощря́ва (canonical)
koštrjáva (romanization)
мора́ва (indefinite singular)
мора́ви (indefinite plural)
мора́вата (definite singular)
мора́вите (definite plural)
мора́во (singular vocative)
мора́ви (plural vocative)

bg-ndecl

мора́ва<(v)>

From dialectal ко́стря (kóstrja, “to itch, to tingle, to cause irritation”) + -ава (-ava) with regular palatalization of the whole cluster -стр- + -j- > -штр-.

affix

foxtail, bristle grass (herb of genus Setaria)

(figurative, derogatory) shrewish, obstinate, repugnant woman


дъбрава

bg-noun

дъбра́ва • (dǎbráva) f

дъбра́ва (canonical)
dǎbráva (romanization)
дъбра́ва (indefinite singular)
дъбра́ви (indefinite plural)
дъбра́вата (definite singular)
дъбра́вите (definite plural)
дъбра́во (singular vocative)
дъбра́ви (plural vocative)

bg-ndecl

дъбра́ва<(v)>

From unattested Proto-Slavic *dǫbrъ (“partaining to oak”) + -ава (-ava).

der

дабра́ва — with dialectal pronunciation of proto-Slavic *-ǫ-


ручава

bg-noun

руча́ва • (ručáva) f

руча́ва (canonical)
ručáva (romanization)
руча́ва (indefinite singular)
руча́ви (indefinite plural)
руча́вата (definite singular)
руча́вите (definite plural)

руча́ (ručá, “to drone, to rustle”) + -ава (-ava)

affix

(dialectal) tumult, uproar, clangour (continuous banging or ringing noise)


шевица

bg-noun

шеви́ца • (ševíca) f (relational adjective шеви́чен)

шеви́ца (canonical)
ševíca (romanization)
шеви́чен (adjective relational)
шеви́ца (indefinite singular)
шеви́ци (indefinite plural)
шеви́цата (definite singular)
шеви́ците (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *šьvica (“embroidery”); see also Proto-Slavic *šьvьcь. By surface analysis, шев (šev, “stitch”) + -ица (-ica).

surf

embroidered row of colorful decorative shapes, commonly seen on Bulgarian traditional attire


дръща

bg-noun

дръ́ща • (drǎ́šta) f

дръ́ща (canonical)
drǎ́šta (romanization)
дръ́ща (indefinite singular)
дръ́щата (definite singular)

дръ́ста дръста#Bulgarian

Alternative form of дръ́ста (drǎ́sta, “fulling mill”)


дръста

дръ́ста • (drǎ́sta) f

дръ́ста (canonical)
drǎ́sta (romanization)
дръ́ста (indefinite singular)
дръ́стата (definite singular)

bg-ndecl

дръ́ста</n:sg>

Formally from an earlier *dьrsta, whence also Romanian dârstă, Albanian dërstil.

дрста — with dialectal realization of original *-r̥-

(figurative) cloging, choking (some hindrance which obstructs the natural flow of things)


гръзда

bg-noun

гръ́зда • (grǎ́zda) f

гръ́зда (canonical)
grǎ́zda (romanization)
гръ́зда (indefinite singular)
гръ́зди (indefinite plural)
гръ́здата (definite singular)
гръ́здите (definite plural)

According to BER, related to Bulgarian гру́да (grúda, “tuber, lump”). Compare also Russian груздь (gruzdʹ, “milk-cap”) (type of mushroom).


гръста

гръ́ста • (grǎ́sta) f

гръ́ста (canonical)
grǎ́sta (romanization)
гръ́ста (indefinite singular)
гръ́сти (indefinite plural)
гръ́стата (definite singular)
гръ́стите (definite plural)

By surface analysis, гръст (grǎst, “handful”) + -а (-a) (dialectally, гръст could also refer to the plant).

surf

гръсте n — with collective suffix -ье < *-ьje

(dialectal) fibres, tuft, bundle of stems of a grassy plant (particularly hemp or flax)

(by generalization) hemp (herb of genus Cannabis)

гръ́ста пия́н

(collective, figurative) lots, much, very


боздуган

bg-noun

боздуга́н • (bozdugán) m

боздуга́н (canonical)
bozdugán (romanization)
боздуга́н (indefinite singular)
боздуга́ни (indefinite plural)
боздуга́нът (definite singular subjective)
боздуга́ните (definite plural subjective)
боздуга́на (definite objective singular)
боздуга́ните (definite objective plural)
боздуга́на (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish بوزطوغان (bozdoğan, “iron war-mace”).
Cognate with Macedonian боздоган (bozdogan, “mace”), Hungarian buzogány (“mace”), Polish buzdygan (“mace”), Romanian buzdugan (“mace”), Serbo-Croatian буздован (“mace”), etc.


пръжка

bg-noun

пръ́жка • (prǎ́žka) f

пръ́жка (canonical)
prǎ́žka (romanization)
пръ́жка (indefinite singular)
пръ́жки (indefinite plural)
пръ́жката (definite singular)
пръ́жките (definite plural)


пърга

пъ́рга • (pǎ́rga) f

пъ́рга (canonical)
pǎ́rga (romanization)
пъ́рга (indefinite singular)
пъ́рги (indefinite plural)
пъ́ргата (definite singular)
пъ́ргите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *pьrga (“roast”), whence also Romanian pârgă (“first fruit”).

inh+

~ final stage of blooming (the phase in fruit growth when the blossom ripes up and becomes an actual fruit)

(by extension) ripe fruit, grain or bean


баруга

bg-noun

бару́га • (barúga) f

бару́га (canonical)
barúga (romanization)
бару́га (indefinite singular)
бару́ги (indefinite plural)
бару́гата (definite singular)
бару́гите (definite plural)

ба́ра (bára, “brook, streamlet”) + -уга (-uga)


прежда

bg-noun

пре́жда • (préžda) f

пре́жда (canonical)
préžda (romanization)
пре́жда (indefinite singular)
пре́жди (indefinite plural)
пре́ждата (definite singular)
пре́ждите (definite plural)

yarn (fiber strand for knitting or weaving)


пързалка

пърза́лка • (pǎrzálka) f

пърза́лка (canonical)
pǎrzálka (romanization)
пърза́лка (indefinite singular)
пърза́лки (indefinite plural)
пърза́лката (definite singular)
пърза́лките (definite plural)

From the same root as пързо́ля (pǎrzólja, “to slide”), with suffix -алка (-alka).


зехтин

зехти́н • (zehtín) m (relational adjective зехти́нен or зехти́нов)

зехти́н (canonical)
zehtín (romanization)
зехти́нен (adjective relational)
зехти́нов (adjective relational)
зехти́н (indefinite singular)
зехти́ни (indefinite plural)
зехти́нът (definite singular subjective)
зехти́ните (definite plural subjective)
зехти́на (definite objective singular)
зехти́ните (definite objective plural)
зехти́на (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish زیتین (zeytin, “olive”), from Arabic زَيْتُون (zaytūn, “olive”).
The -х takes the place of the expected -й- by way of excessively careful pronunciation (Bulgarian: свръхстарателност (svrǎhstaratelnost)), according to Bulgarian Etymological Dictionary. Compare Bulgarian зейтин (zejtin), as well as Macedonian зејтин (zejtin) and Serbo-Croatian zejtin, where this change does not occur.


кравай

крава́й • (kraváj) m

крава́й (canonical)
kraváj (romanization)
крава́й (indefinite singular)
крава́и (indefinite plural)
крава́ят (definite singular subjective)
крава́ите (definite plural subjective)
крава́я (definite objective singular)
крава́ите (definite objective plural)
крава́я (count-form plural)

circle-shaped bread with a hole in the middle, used for rituals and celebrations.


врътка

връ́тка • (vrǎ́tka) f

връ́тка (canonical)
vrǎ́tka (romanization)
връ́тка (indefinite singular)
връ́тки (indefinite plural)
връ́тката (definite singular)
връ́тките (definite plural)
връ́тко (singular vocative)
връ́тки (plural vocative)

bg-ndecl

връ́тка<(v)>

By surface analysis, въртя́ (vǎrtjá, “to turn”) + -ка (-ka).

surf

handle (of a door, a tiller, a gear-lever, etc.)

gadget or instrument that is turned
crutch, rocking device

gadget or instrument that is turned
(dialectal) screw

gadget or instrument that is turned
screw

правя врътки


шикалка

bg-noun

ши́калка • (šíkalka) f (relational adjective ши́калчен or ши́калков)

ши́калка (canonical)
šíkalka (romanization)
ши́калчен (adjective relational)
ши́калков (adjective relational)
ши́калка (indefinite singular)
ши́калки (indefinite plural)
ши́калката (definite singular)
ши́калките (definite plural)

Uncertain. According to Mladenov, it is related to шишарка (šišarka). According to Kurkina, it is formed by Proto-Slavic *kъlka (“bony stump”) with a putative prefix *ši- or *šče-, whence Russian щиколка (ščikolka).


червило

черви́ло • (červílo) n (diminutive черви́лце)

черви́ло (canonical)
červílo (romanization)
черви́лце (diminutive)
черви́ло (indefinite singular)
червила́ (indefinite plural)
черви́лото (definite singular)
червила́та (definite plural)

By surface analysis, червя́ (červjá, “to paint red, to put lipstick on”) + -ло (-lo). Cognate with Macedonian црвило (crvilo).


българче

bg-noun

бъ́лгарче • (bǎ́lgarče) n

бъ́лгарче (canonical)
bǎ́lgarče (romanization)
бъ́лгарче (indefinite singular)
бъ́лгарчета (indefinite plural)
бъ́лгарчето (definite singular)
бъ́лгарчетата (definite plural)

[ˈbɤɫɡɐrt͡ʃɛ]

Diminutive of българ(ин) (bǎlgar(in)) using the suffix -че (-če).

Аз съм българче.


SIM картите

head

SIM ка́ртите

SIM ка́ртите (canonical)
SIM kártite (romanization)

definite plural of SIM ка́рта (SIM kárta)


SIM картата

SIM ка́ртата

SIM ка́ртата (canonical)
SIM kártata (romanization)

definite singular of SIM ка́рта (SIM kárta)


SIM карти

SIM ка́рти (canonical)
SIM kárti (romanization)

indefinite plural of SIM ка́рта (SIM kárta)


SIM карта

SIM ка́рта (canonical)
SIM kárta (romanization)
SIM ка́рта (indefinite singular)
SIM ка́рти (indefinite plural)
SIM ка́ртата (definite singular)
SIM ка́ртите (definite plural)

bg-ndecl

SIM ка́рта<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-SIM карта.wav


електричество

bg-noun

електри́чество

електри́чество • (elektríčestvo) n

електри́чество (canonical)
elektríčestvo (romanization)
електри́чество (indefinite singular)
електри́чеството (definite singular)

bg-ndecl

електри́чество</n:sg>

елек‧три‧чес‧тво

Borrowed from Russian электричество (električestvo).

bor+

электричество

Електри́чеството е форма на енергия.

В момента по физика учим за електри́чеството.

Right now in physics class we're learning about electricity.

V momenta po fizika učim za elektríčestvoto.

(physics) electricity (the study of electrical phenomena)

Цената на електри́чеството ще се покачи през март.

Electricity prices are going up in March.

Cenata na elektríčestvoto šte se pokači prez mart.

electric power as supplied to homes for lighting, heating, etc.


автоплуг

bg-noun

автоплу́г or а́втоплуг • (avtoplúg or ávtoplug) m

автоплу́г (canonical)
а́втоплуг (canonical)
avtoplúg (romanization)
ávtoplug (romanization)
автоплу́г (indefinite singular)
а́втоплуг (indefinite singular)
автоплу́гове (indefinite plural)
а́втоплугове (indefinite plural)
автоплу́гът (definite singular subjective)
а́втоплугът (definite singular subjective)
автоплу́говете (definite plural subjective)
а́втоплуговете (definite plural subjective)
автоплу́га (definite objective singular)
а́втоплуга (definite objective singular)
автоплу́говете (definite objective plural)
а́втоплуговете (definite objective plural)
автоплу́га (count-form plural)
а́втоплуга (count-form plural)

bg-ndecl

((автоплу́г<+ове>,а́втоплуг<+ове>))

From авто- (avto-, “auto-”) + плуг (plug, “plough”).

prefix

A motorised plough; a plough driven by a motor vehicle, e.g. by a tractor.


бенчмарк

bg-noun

бе́нчмарк or бенчма́рк • (bénčmark or benčmárk) m

бе́нчмарк (canonical)
бенчма́рк (canonical)
bénčmark (romanization)
benčmárk (romanization)
бе́нчмарк (indefinite singular)
бе́нчмаркове (indefinite plural)
бе́нчмаркът (definite singular subjective)
бе́нчмарковете (definite plural subjective)
бе́нчмарка (definite objective singular)
бе́нчмарковете (definite objective plural)
бе́нчмарка (count-form plural)

bg-ndecl

бе́нчмарк<+ове>


автокрос

bg-noun

автокро́с or а́втокрос • (avtokrós or ávtokros) m

автокро́с (canonical)
а́втокрос (canonical)
avtokrós (romanization)
ávtokros (romanization)
автокро́с (indefinite singular)
автокро́сове (indefinite plural)
автокро́сът (definite singular subjective)
автокро́совете (definite plural subjective)
автокро́са (definite objective singular)
автокро́совете (definite objective plural)
автокро́са (count-form plural)
а́втокрос (indefinite singular)
а́втокросове (indefinite plural)
а́втокросът (definite singular subjective)
а́втокросовете (definite plural subjective)
а́втокроса (definite objective singular)
а́втокросовете (definite objective plural)
а́втокроса (count-form plural)

bg-ndecl

автокро́с<+ове>

а́втокрос<+ове>

Likely from English autocross, or else from авто- (avto-) + English cross.


кашонче

bg-noun

кашо́нче • (kašónče) n

кашо́нче (canonical)
kašónče (romanization)
кашо́нче (indefinite singular)
кашо́нчета (indefinite plural)
кашо́нчето (definite singular)
кашо́нчетата (definite plural)

[kɐˈʃɔnt͡ʃɛ]

From кашо́н (kašón, “cardboard box”) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

кашо́н кашон#Bulgarian

diminutive of кашо́н (kašón, “cardboard box”)


кашон

bg-noun

кашо́н • (kašón) m (diminutive кашо́нче)

кашо́н (canonical)
kašón (romanization)
кашо́нче (diminutive)
кашо́н (indefinite singular)
кашо́ни (indefinite plural)
кашо́нът (definite singular subjective)
кашо́ните (definite plural subjective)
кашо́на (definite objective singular)
кашо́ните (definite objective plural)
кашо́на (count-form plural)

One cardboard box's worth of volume or goods.


кълка

къ́лка • (kǎ́lka) f (diminutive къ́лчица)

къ́лка (canonical)
kǎ́lka (romanization)
къ́лчица (diminutive)
къ́лка (indefinite singular)
къ́лки (indefinite plural)
къ́лката (definite singular)
къ́лките (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *kъlka (“bony stump”), from Proto-Balto-Slavic *kulˀk-. Per Derksen, ultimately from Proto-Indo-European *kʷelh₁- (“to turn”).
Cognates include Macedonian колк (kolk, “hip”), Russian колк (kolk, “bony stump”), Serbo-Croatian kuk (“thigh, hip”) and Lithuanian kulkšnis (“ankle”).

der

(of animals, poultry) upper muscular portion of the leg


къна

bg-noun

къна́ • (kǎná) f

къна́ (canonical)
kǎná (romanization)
къна́ (indefinite singular)
къни́ (indefinite plural)
къна́та (definite singular)
къни́те (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish قنا (kına), from Arabic حِنَّاء (ḥinnāʔ).

bor+

<i class="Latn mention" lang="tr">kına</i>

Lawsonia inermis
Lawsonia inermis#Translingual

(countable) henna (Lawsonia inermis) (shrub)


пъшката

head

пъ́шката • (pǎ́škata) f

пъ́шката (canonical)
pǎ́škata (romanization)

пъ́шка пъшка#Bulgarian


пъшки

пъ́шки • (pǎ́ški) f

пъ́шки (canonical)
pǎ́ški (romanization)

пъ́шка пъшка#Bulgarian


пъшките

пъ́шките • (pǎ́škite) f

пъ́шките (canonical)
pǎ́škite (romanization)

пъ́шка пъшка#Bulgarian


пъшка

bg-noun

пъ́шка • (pǎ́ška) f

пъ́шка (canonical)
pǎ́ška (romanization)
пъ́шка (indefinite singular)
пъ́шки (indefinite plural)
пъ́шката (definite singular)
пъ́шките (definite plural)

From an earlier пъщка, itself inherited from Proto-Slavic *pъťьka.

по́шка — in dialects where proto-Slavic *-ъ- was widened into -o-

bud, peduncle (stalk of a cluster of berries or of a branch of vegetation)


плодва

пло́два • (plódva) f

пло́два (canonical)
plódva (romanization)
пло́два (indefinite singular)
пло́дви (indefinite plural)
пло́двата (definite singular)
пло́двите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *plody (v-stem), parsable as плод (plod, “fruit”) + -ва (-va).


лефер

bg-noun

лефе́р • (lefér) m

лефе́р (canonical)
lefér (romanization)
лефе́р (indefinite singular)
лефе́ри (indefinite plural)
лефе́рът (definite singular subjective)
лефе́рите (definite plural subjective)
лефе́ра (definite objective singular)
лефе́рите (definite objective plural)
лефе́ра (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish لوفر (lüfer), from Greek λουφάρι (loufári). Compare Turkish lüfer and Russian луфарь (lufarʹ).

bor+

Pomatomus saltatrix
Pomatomus saltatrix#Translingual


сафрид

bg-noun

сафри́д • (safríd) m

сафри́д (canonical)
safríd (romanization)
сафри́д (indefinite singular)
сафри́ди (indefinite plural)
сафри́дът (definite singular subjective)
сафри́дите (definite plural subjective)
сафри́да (definite objective singular)
сафри́дите (definite objective plural)
сафри́да (count-form plural)

Borrowed from Greek σαφρίδι (safrídi), from Byzantine Greek σαυρίδιον (saurídion), from Ancient Greek σαῦρος (saûros). See the latter for further etymology.

jack mackerel, Mediterranean horse mackerel (Trachurus mediterraneus)


гьозум

гьо́зум • (gjózum) m

гьо́зум (canonical)
gjózum (romanization)
гьо́зум (indefinite singular)
гьо́зумът (definite singular subjective)
гьо́зума (definite objective singular)

bg-ndecl

гьо́зум</n:sg>

Derived from Greek δυόσμος (dyósmos, “mint, spearmint”), from Ancient Greek ἡδύοσμον (hēdúosmon, “green mint”).


триъгълник

bg-noun

триъ́гълник • (triǎ́gǎlnik) m

триъ́гълник (canonical)
triǎ́gǎlnik (romanization)
триъ́гълник (indefinite singular)
триъ́гълници (indefinite plural)
триъ́гълникът (definite singular subjective)
триъ́гълниците (definite plural subjective)
триъ́гълника (definite objective singular)
триъ́гълниците (definite objective plural)
триъ́гълника (count-form plural)

bg-ndecl

триъ́гълник<>

From три (tri, “tri-”) + ъгъл (ǎgǎl, “angle”) + -ник (-nik).
For a similar derivation, compare Macedonian триаголник (triagolnik), Russian треугольник (treugolʹnik), Czech trojúhelník and Slovak trojuholník.

affix

любовен триъ́гълник

(figurative) something with the character of a triangle

(music) triangle (open metal triangle used as a percussion instrument)


правоъгълник

bg-noun

правоъ́гълник

правоъ́гълник • (pravoǎ́gǎlnik) m

правоъ́гълник (canonical)
pravoǎ́gǎlnik (romanization)
правоъ́гълник (indefinite singular)
правоъ́гълници (indefinite plural)
правоъ́гълникът (definite singular subjective)
правоъ́гълниците (definite plural subjective)
правоъ́гълника (definite objective singular)
правоъ́гълниците (definite objective plural)
правоъ́гълника (count-form plural)

bg-ndecl

правоъ́гълник<>

From прав (prav, “right”) + -о- (-o-) + ъгъл (ǎgǎl, “angle”) + -ник (-nik).


кунка

bg-noun

ку́нка • (kúnka) f

ку́нка (canonical)
kúnka (romanization)
ку́нка (indefinite singular)
ку́нки (indefinite plural)
ку́нката (definite singular)
ку́нките (definite plural)

According to Bulgarian Etymological Dictionary:
* Either back-formed from the diminutive ръку́нка (rǎkúnka) of ръка́ (rǎká, “hand, arm”);
* Or cognate with dial. Russian ку́на (kúna, “handful”), of unclear origin. Possibly from the root of dialectal Bulgarian ку́я (kúja, “to forge, to smith”).


шоколадче

bg-noun

шокола́дче • (šokoládče) n

шокола́дче (canonical)
šokoládče (romanization)
шокола́дче (indefinite singular)
шокола́дчета (indefinite plural)
шокола́дчето (definite singular)
шокола́дчетата (definite plural)

bg-ndecl

шокола́дче<>

From шокола́д (šokolád, “chocolate”) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

шокола́д шоколад#Bulgarian

diminutive of шокола́д (šokolád, “chocolate”)


съскане

bg-verbal noun

съ́скане • (sǎ́skane) n

съ́скане (canonical)
sǎ́skane (romanization)
съ́скане (indefinite singular)
съ́скания (indefinite plural)
съ́скането (definite singular)
съ́сканията (definite plural)

съ́скам съскам#Bulgarian

indefinite singular verbal noun of съ́скам (sǎ́skam): hissing


луница

bg-noun

луни́ца • (luníca) f

луни́ца (canonical)
luníca (romanization)
луни́ца (indefinite singular)
луни́ци (indefinite plural)
луни́цата (definite singular)
луни́ците (definite plural)

From луна́ (luná, “moon”) + -и́ца (-íca, feminine diminutive suffix).

suffix

mole (a pigmented spot on the skin, a.k.a. a naevus)


луничка

bg-noun

луни́чка • (luníčka) f

луни́чка (canonical)
luníčka (romanization)
луни́чка (indefinite singular)
луни́чки (indefinite plural)
луни́чката (definite singular)
луни́чките (definite plural)

From луна́ (luná, “moon”) + -и́чка (-íčka, feminine diminutive suffix).


математически анализ

bg-noun

математи́чески ана́лиз

математи́чески ана́лиз • (matematíčeski análiz) m

математи́чески ана́лиз (canonical)
matematíčeski análiz (romanization)
математи́чески ана́лиз (indefinite singular)
математи́ческият ана́лиз (definite singular subjective)
математи́ческия ана́лиз (definite objective singular)

bg-ndecl

математи́чески<#> ана́лиз</n:sg>

By surface analysis, математи́чески (matematíčeski, “mathematical”) + ана́лиз (análiz, “analysis”). Possibly a calque of English mathematical analysis.

surf

математи́чески

mathematical analysis
mathematical analysis

(mathematics) mathematical analysis (field of study of continuity, limits, integrals, derivatives, etc.)

bg:Математически анализ

en-математически_анализ-bg-noun-h8~dr-NI


гъдулар

bg-noun

гъдула́р • (gǎdulár) m (feminine гъдула́рка, relational adjective гъдула́рски, diminutive гъдула́рче)

гъдула́р (canonical)
gǎdulár (romanization)
гъдула́рка (feminine)
гъдула́рски (adjective relational)
гъдула́рче (diminutive)
гъдула́р (indefinite singular)
гъдула́ри (indefinite plural)
гъдула́рят (definite singular subjective)
гъдула́рите (definite plural subjective)
гъдула́ря (definite objective singular)
гъдула́рите (definite objective plural)
гъдула́ря (count-form plural)

By surface analysis, гъдулка (gǎdulka) + -ар (-ar).


калайджия

bg-noun

калайджи́йски

калайджи́я • (kalajdžíja) m (relational adjective калайджи́йски)

калайджи́я (canonical)
kalajdžíja (romanization)
калайджи́йски (adjective relational)
калайджи́я (indefinite singular)
калайджи́и (indefinite plural)
калайджи́ята (definite singular)
калайджи́ите (definite plural)

bg-ndecl

калайджи́я<>

Borrowed from Ottoman Turkish قالایجی (kalaycı). By surface analysis, калай (kalaj, “tin”) + -джия (-džija).

surf

tinsmith, esp. a craftsman who tins copper pots


гъдулка

bg-noun

гъду́лка • (gǎdúlka) f (diminutive гъду́лчица)

гъду́лка (canonical)
gǎdúlka (romanization)
гъду́лчица (diminutive)
гъду́лка (indefinite singular)
гъду́лки (indefinite plural)
гъду́лката (definite singular)
гъду́лките (definite plural)

→ English: gadulka

→ Polish: gydułka, gadułka

→ Czech: gadulka

desc

→ Belarusian: гаду́лка (hadúlka), гуду́лка (hudúlka)

→ Russian: гаду́лка (gadúlka), гуду́лка (gudúlka)

→ Ukrainian: гаду́лка (hadúlka), гуду́лка (hudúlka)

From Proto-Slavic *gǫsti, *gǫdǫ (“make a sound, play an instrument”) + -улка (-ulka).

suf

Имах една орехова гъдулка. Свирех с нея на хората, веселях им сърцата.

1931, Angel Karaliychev, Мравешка история [A Tale of Ants], Sofia: Ministry of Education Publishing, page 28:

I used to have a walnut gadulka. I would play it for people and bring joy to their hearts.

Imah edna orehova gǎdulka. Svireh s neja na horata, veseljah im sǎrcata.

gadulka, a traditional Bulgarian wooden string instrument, widely used in Bulgarian folk music. It typically has 3-4 main strings and is played with a bow.


суджук

bg-noun

суджу́к • (sudžúk) m

суджу́к (canonical)
sudžúk (romanization)
суджу́к (indefinite singular)
суджу́ци (indefinite plural)
суджу́кът (definite singular subjective)
суджу́ците (definite plural subjective)
суджу́ка (definite objective singular)
суджу́ците (definite objective plural)
суджу́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish صوجوق (sucuk).

bor+

sujuk, a type of dry, spicy sausage usually in the shape of a horseshoe, common in Bulgaria and other Balkan countries


гъдулчица

bg-noun

гъду́лчица • (gǎdúlčica) f

гъду́лчица (canonical)
gǎdúlčica (romanization)
гъду́лчица (indefinite singular)
гъду́лчици (indefinite plural)
гъду́лчицата (definite singular)
гъду́лчиците (definite plural)

bg-ndecl

гъду́лчица<>

[ɡɐˈduɫt͡ʃit͡sɐ]

From гъду́лка (gǎdúlka, “gadulka”) + -ица (-ica, feminine diminutive suffix). The к- changes to ч- in an instance of the Slavic first palatalization.

suffix

гъду́лка гъдулка#Bulgarian

endearing diminutive of гъду́лка (gǎdúlka, “gadulka, a type of Bulgarian musical instrument”)


гъдел

bg-noun

гъ́дел • (gǎ́del) m

гъ́дел (canonical)
gǎ́del (romanization)
гъ́дел (indefinite singular)
гъ́дели (indefinite plural)
гъ́делът (definite singular subjective)
гъ́делите (definite plural subjective)
гъ́дела (definite objective singular)
гъ́делите (definite objective plural)
гъ́дела (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *gъdьlъ／*gǫdьlъ (listed with a nasal vocalism in Gerov's dictionary).


международна фонетична азбука

bg-noun

междунаро́дна фонети́чна а́збука

междунаро́дна фонети́чна а́збука • (meždunaródna fonetíčna ázbuka) f

междунаро́дна фонети́чна а́збука (canonical)
meždunaródna fonetíčna ázbuka (romanization)
междунаро́дна фонети́чна а́збука (indefinite singular)
междунаро́дни фонети́чни а́збуки (indefinite plural)
междунаро́дната фонети́чна а́збука (definite singular)
междунаро́дните фонети́чни а́збуки (definite plural)

bg-ndecl

междунаро́дна<#*> фонети́чна<#*> а́збука<>

International Phonetic Alphabet
International Phonetic Alphabet

(phonetics) International Phonetic Alphabet

bg:международна фонетична азбука

en-международна_фонетична_азбука-bg-noun-bRo90BM8


грамуда

bg-noun

граму́да • (gramúda) f

граму́да (canonical)
gramúda (romanization)
граму́да (indefinite singular)
граму́ди (indefinite plural)
граму́дата (definite singular)
граму́дите (definite plural)

By surface analysis, Proto-Slavic *grama + -уда (-uda).


мащерка

bg-noun

ма́щерка • (mášterka) f

ма́щерка (canonical)
mášterka (romanization)
ма́щерка (indefinite singular)
ма́щерки (indefinite plural)
ма́щерката (definite singular)
ма́щерките (definite plural)

Per the Bulgarian Etymological Dictionary, derived from a putative stem *maťer- of Proto-Slavic *mati. Otherwise, a variant of Proto-Slavic *materъka - again a derivation from a case form of *mati. Ultimately from Proto-Indo-European *méh₂tēr.

Thymus serpyllum
Thymus serpyllum#Translingual

(uncountable) wild thyme (Thymus serpyllum)

(countable, botany) thyme, any member of the genus Thymus


кръж

кръж • (krǎž) f

krǎž (romanization)
кръж (indefinite singular)
кръ́жьове (indefinite plural)
кръ́жят (definite singular subjective)
кръ́жьовете (definite plural subjective)
кръ́жя (definite objective singular)
кръ́жьовете (definite objective plural)
кръ́жя (count-form plural)

Probably related to къ́ржа (kǎ́rža, “grime”), originally implying “coagulation”.
Bulgarian Etymological Dictionary quotes Sławski, who alternatively derives it from Proto-Slavic *krǫžь (“something round”).


кържа

къ́ржа • (kǎ́rža) m (relational adjective къ́ржав)

къ́ржа (canonical)
kǎ́rža (romanization)
къ́ржав (adjective relational)
къ́ржа (indefinite singular)
къ́ржи (indefinite plural)
къ́ржата (definite singular)
къ́ржите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *kъrža, deverbial from *kъrgati (whence Slovene kŕgati (“to coagulate”)).

Кържин

proper names, typically given to sickly animals


кърч

кърч • (kǎrč) m

kǎrč (romanization)
кърч (indefinite singular)
къ́рчът (definite singular subjective)
къ́рча (definite objective singular)

кръ́чма

кърк (kǎrk, “turning part, neck”) (dialectal)

(by specialization) neurological disease, affliction which affects sheep and other livestock


скреж

скреж • (skrež) m (relational adjective скре́жен, diminutive скре́жец)

skrež (romanization)
скре́жен (adjective relational)
скре́жец (diminutive)
скреж (indefinite singular)
скре́жът (definite singular subjective)
скре́жа (definite objective singular)

Inherited from Proto-Slavic *seržь (expected would be **среж), possibly merged with *skręga (“curtailment”) (whence Russian скря́га (skrjága, “cheapstake”)).


скутач

скута́ч • (skutáč) m

скута́ч (canonical)
skutáč (romanization)
скута́ч (indefinite singular)
скута́чи (indefinite plural)
скута́чът (definite singular subjective)
скута́чите (definite plural subjective)
скута́ча (definite objective singular)
скута́чите (definite objective plural)
скута́ча (count-form plural)

(dialectal) apron, waistband (piece of ribbon worn up around one's waist)


скъдел

скъ́дел • (skǎ́del) m

скъ́дел (canonical)
skǎ́del (romanization)
скъ́дел (indefinite singular)
скъ́дли (indefinite plural)
скъ́делът (definite singular subjective)
скъ́длите (definite plural subjective)
скъ́дела (definite objective singular)
скъ́длите (definite objective plural)
скъ́дела (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *skǫdьlъ, either borrowed from Latin scandula (“shingle”) or cognate with it.

ши́нда

shingle; of German origin, ultimately from Latin scindula


шикълка

ши́кълка • (šíkǎlka) f

ши́кълка (canonical)
šíkǎlka (romanization)

ши́калка (šíkalka)

ши́калка шикалка#Bulgarian

Alternative form of ши́калка (šíkalka, “oak gall”)


гурели

head

гу́рели • (gúreli)

гу́рели (canonical)
gúreli (romanization)
гу́рели (indefinite plural)
гу́релите (definite plural)

bg-ndecl

гу́рели</n:pl>

гу́рел гурел#Bulgarian

indefinite plural of гу́рел (gúrel): eye gunk


шарена сол

bg-noun

ша́рена сол • (šárena sol) f

ша́рена сол (canonical)
šárena sol (romanization)
ша́рена сол (indefinite singular)
ша́рената сол (definite singular)

bg-ndecl

ша́рена</n:sg> сол

→ English: sharena sol

[ˈʃa̟rɛnɐ ˈsɔɫ]

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-шарена сол.wav

From шарена (šarena, “colorful”) + сол (sol, “salt”).

Народната българска трапеза е немислима без традиционната "шарена сол". В зависимост от предпочитанията на домакините тя може да е по-сладка или люта.

1990, А. Боева, Л. Нонинска, М. Цанова, Подправките като храна и лекарство [Spices as Food and Medicine], Sofia: Медицина и физкултура, page 88:

The familiar Bulgarian dinner table is unthinkable without traditional "sharena sol". Depending on а household's preferences, it could be sweet or spicy.

Narodnata bǎlgarska trapeza e nemislima bez tradicionnata "šarena sol". V zavisimost ot predpočitanijata na domakinite tja može da e po-sladka ili ljuta.

(uncountable) traditional Bulgarian spice mix used for seasoning food. Basic ingredients include table salt, sweet paprika, summer savory, fenugreek, wild thyme and roasted pumpkin seeds, although others are sometimes added as well.

bg:шарена сол


скръжет

bg-noun

скръ́жет • (skrǎ́žet) m

скръ́жет (canonical)
skrǎ́žet (romanization)
скръ́жет (indefinite singular)
скръ́жети (indefinite plural)
скръ́жетът (definite singular subjective)
скръ́жетите (definite plural subjective)
скръ́жета (definite objective singular)
скръ́жетите (definite objective plural)
скръ́жета (count-form plural)

Cognate with Old Church Slavonic скрьжьтъ (skrĭžĭtŭ), скръжьтъ (skrŭžĭtŭ), of Proto-Slavic descent.


връчва

връ́чва • (vrǎ́čva) f (diminutive връ́чка)

връ́чва (canonical)
vrǎ́čva (romanization)
връ́чка (diminutive)
връ́чва (indefinite singular)
връ́чви (indefinite plural)
връ́чвата (definite singular)
връ́чвите (definite plural)

Derived from Proto-Slavic *vъrčь (yo-stem) + -ва (-va) (or perhaps inherited from Proto-Slavic *vъrči (jū-stem)). Probably a wanderwort, cognate with to Latin urceus, Ancient Greek ὕρχη (húrkhē), Gothic 𐌰𐌿𐍂𐌺𐌾𐌿𐍃 (aurkjus).


вряк

bg-noun

вря́к • (vrják) m

вря́к (canonical)
vrják (romanization)
вряк (indefinite singular)
вря́кове (indefinite plural)
вря́кът (definite singular subjective)
вря́ковете (definite plural subjective)
вря́ка (definite objective singular)
вря́ковете (definite objective plural)
вря́ка (count-form plural)


врява

вря́ва • (vrjáva) f

вря́ва (canonical)
vrjáva (romanization)
вря́ва (indefinite singular)
вря́вата (definite singular)

Inherited from Proto-Slavic *vьrěva, of onomatopoeic origin. Loaned into Romanian vreavă.

(figurative) tumult, rumpus, clamour (between people)


поливане

поли́ване • (polívane) n (relational adjective пол́ивен)

поли́ване (canonical)
polívane (romanization)
пол́ивен (adjective relational)
поли́ване (indefinite singular)
поли́вания (indefinite plural)
поли́ването (definite singular)
поли́ванията (definite plural)

From поли́вам (polívam) and поли́вам се (polívam se).

В градината имаше кладенец, чиято вода не беше за пиене, а за поливане на зеленчука и поене на добитъка

In the garden there was a well, the water of which was not for drinking, but for watering vegetables and watering cattle

V gradinata imaše kladenec, čijato voda ne beše za piene, a za polivane na zelenčuka i poene na dobitǎka


политунел

по́литунел • (pólitunel) m

по́литунел (canonical)
pólitunel (romanization)
по́литунел (indefinite singular)
по́литунели (indefinite plural)
по́литунелът (definite singular subjective)
по́литунелите (definite plural subjective)
по́литунела (definite objective singular)
по́литунелите (definite objective plural)
по́литунела (count-form plural)

bg-ndecl

по́литунел<>

polytunnel (a polythene tunnel for growing plants)


жабуняк

bg-noun

жабу́няк • (žabúnjak) m

жабу́няк (canonical)
žabúnjak (romanization)
жабу́няк (indefinite singular)
жабу́някът (definite singular subjective)
жабу́няка (definite objective singular)

bg-ndecl

жабу́няк</n:sg>

By surface analysis, жа́ба (žába, “toad”) + -няк (-njak).

surf

(uncountable) frog spit, green scum (layer of algae on the surface of stagnant water)

(figurative) duckweed (aquatic plant of subfamily Lemnoideae)


станиол

bg-noun

станио́л • (staniól) m (relational adjective станио́лов)

станио́л (canonical)
staniól (romanization)
станио́лов (adjective relational)
станио́л (indefinite singular)
станио́лът (definite singular subjective)
станио́ла (definite objective singular)

bg-ndecl

станио́л</n:sg>

Likely borrowed from Russian станиоль (staniolʹ), from German Stanniol - ultimately from Latin stannum. See there for further etymology.

(uncountable) aluminum foil for wrapping e.g. food


секвоя

bg-noun

секво́я • (sekvója) f

секво́я (canonical)
sekvója (romanization)
секво́я (indefinite singular)
секво́и (indefinite plural)
секво́ята (definite singular)
секво́ите (definite plural)

From the translingual taxonomical genus Sequoia, from the Cherokee name Sequoyah (ᏎᏉᏯ (sequoya)).


сексоложка

сексоло́жка • (seksolóžka) f (masculine сексоло́г)

сексоло́жка (canonical)
seksolóžka (romanization)
сексоло́г (masculine)
сексоло́жка (indefinite singular)
сексоло́жки (indefinite plural)
сексоло́жката (definite singular)
сексоло́жките (definite plural)

bg-ndecl

сексоло́жка<>

сексоло́г (seksológ, “sexologist”) + -ка (-ka, feminine occupational suffix).

suffix

female sexologist (specialist in sexology; a sex scientist)


магазинер

bg-noun

магазине́р • (magazinér) m

магазине́р (canonical)
magazinér (romanization)
магазине́р (indefinite singular)
магазине́ри (indefinite plural)
магазине́рът (definite singular subjective)
магазине́рите (definite plural subjective)
магазине́ра (definite objective singular)
магазине́рите (definite objective plural)
магазине́ра (count-form plural)

bg-ndecl

магазине́р<>

Borrowed from French magasinier or German Magaziner


трасе

bg-noun

трасе́ • (trasé) n

трасе́ (canonical)
trasé (romanization)
трасе́ (indefinite singular)
трасе́та (indefinite plural)
трасе́то (definite singular)
трасе́тата (definite plural)

From French trace or tracer. The latter is more phonetically likely, but is a verb, whereas trace is a noun and has the same meanings as the Bulgarian.

(transport) line, track; often a road, railway line, or air line


ваксинация

ваксина́ция • (vaksinácija) f

ваксина́ция (canonical)
vaksinácija (romanization)
ваксина́ция (indefinite singular)
ваксина́ции (indefinite plural)
ваксина́цията (definite singular)
ваксина́циите (definite plural)

bg-ndecl

ваксина́ция<>


бъкъл

bg-noun

бъ́къл • (bǎ́kǎl) m

бъ́къл (canonical)
bǎ́kǎl (romanization)
бъ́къл (indefinite singular)
бъ́кли (indefinite plural)
бъ́кълът (definite singular subjective)
бъ́клите (definite plural subjective)
бъ́къла (definite objective singular)
бъ́клите (definite objective plural)
бъ́къла (count-form plural)

From an earlier *bъkъlъ, possibly borrowed or influenced by Ancient Greek βαύκαλις (baúkalis) whence Italian boccale, French bocal.


блъсък

блъ́сък • (blǎ́sǎk) m (relational adjective блъ́скав)

блъ́сък (canonical)
blǎ́sǎk (romanization)
блъ́скав (adjective relational)
блъ́сък (indefinite singular)
блъ́съци (indefinite plural)
блъ́съкът (definite singular subjective)
блъ́съците (definite plural subjective)
блъ́съка (definite objective singular)
блъ́съците (definite objective plural)
блъ́съка (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *blьskъ (“flash”), whence Old Church Slavonic бльскъ (blĭskŭ). The semantic development seems to have been “flash, flicker” → “sudden movement” → “strike”.


бъкел

bg-noun

бъ́кел • (bǎ́kel) m

бъ́кел (canonical)
bǎ́kel (romanization)
бъ́кел (indefinite singular)
бъ́келът (definite singular subjective)
бъ́кела (definite objective singular)

According to Georgiev (BER), related to Polish bąkać (“to mutter”) (< Proto-Slavic *bǫkati).


бъкел

бъ́кел • (bǎ́kel) m

бъ́кел (canonical)
bǎ́kel (romanization)
бъ́кел (indefinite singular)
бъ́кли (indefinite plural)
бъ́келът (definite singular subjective)
бъ́клите (definite plural subjective)
бъ́кела (definite objective singular)
бъ́клите (definite objective plural)
бъ́кела (count-form plural)

бъ́къл бъкъл#Bulgarian

Alternative form of бъ́къл (bǎ́kǎl, “scuttle”)


касис

ка́сис • (kásis) m

ка́сис (canonical)
kásis (romanization)
ка́сис (indefinite singular)
ка́сисът (definite singular subjective)
ка́сиса (definite objective singular)

Сок от ка́сис

blackcurrant bush (Perennial shrub with small dark-blue fruit, rich in vitamins, used for syrup, jam, etc.)

Купихме ка́сис и направихме чудесно вино

We bought blackcurrants and made a great wine


глашатай

глашата́й • (glašatáj) m (feminine глашата́йка)

глашата́й (canonical)
glašatáj (romanization)
глашата́йка (feminine)
глашата́й (indefinite singular)
глашата́и (indefinite plural)
глашата́ят (definite singular subjective)
глашата́ите (definite plural subjective)
глашата́я (definite objective singular)
глашата́ите (definite objective plural)
глашата́я (count-form plural)
глашата́ю (singular vocative)
глашата́и (plural vocative)

bg-ndecl

глашата́й<(v)>

By surface analysis, глася́ (glasjá, “to voice”) + -тай (-taj).

surf

spokesman, town crier, mouthpiece (person who used to make proclamations to the common folk, before the development of mass media)


возатай

bg-noun

возата́й • (vozatáj) m (feminine возата́йка)

возата́й (canonical)
vozatáj (romanization)
возата́йка (feminine)
возата́й (indefinite singular)
возата́и (indefinite plural)
возата́ят (definite singular subjective)
возата́ите (definite plural subjective)
возата́я (definite objective singular)
возата́ите (definite objective plural)
возата́я (count-form plural)
возата́ю (singular vocative)
возата́и (plural vocative)

bg-ndecl

возата́й<(v)>

By surface analysis, во́зя (vózja, “to transport”) + -тай (-taj).


ратай

рата́й (canonical)
ratáj (romanization)
рата́йка (feminine)
рата́й (indefinite singular)
рата́и (indefinite plural)
рата́ят (definite singular subjective)
рата́ите (definite plural subjective)
рата́я (definite objective singular)
рата́ите (definite objective plural)
рата́я (count-form plural)
рата́ю (singular vocative)
рата́и (plural vocative)

Inherited from Proto-Slavic *ortajь. By surface analysis, ора́ (orá, “to plow”) + -тай (-taj).

farmhand (person who works in agriculture)


броколи

bg-noun

бро́коли • (brókoli) pl

бро́коли (canonical)
brókoli (romanization)
бро́коли (indefinite plural)
бро́колите (definite plural)

bg-ndecl

бро́коли</n:pl>


маруля

bg-noun

мару́ля • (marúlja) f

мару́ля (canonical)
marúlja (romanization)
мару́ля (indefinite singular)
мару́ли (indefinite plural)
мару́лята (definite singular)
мару́лите (definite plural)

Borrowed from Greek μαρούλια pl (maroúlia).


тръстика

bg-noun

тръсти́ка • (trǎstíka) f (relational adjective тръсти́ков)

тръсти́ка (canonical)
trǎstíka (romanization)
тръсти́ков (adjective relational)
тръсти́ка (indefinite singular)
тръсти́ки (indefinite plural)
тръсти́ката (definite singular)
тръсти́ките (definite plural)

By surface analysis, тръст (trǎst) (mostly obsolescent) + -ика (-ika).


зюмбюл

зюмбю́л (canonical)
zjumbjúl (romanization)
зюмбю́л (indefinite singular)
зюмбю́ли (indefinite plural)
зюмбю́лът (definite singular subjective)
зюмбю́лите (definite plural subjective)
зюмбю́ла (definite objective singular)
зюмбю́лите (definite objective plural)
зюмбю́ла (count-form plural)

From Ottoman Turkish سنبل (sümbül, “hyacinth”), from Classical Persian سنبل (sunbul).

bor

hyacinth (a flower; a plant of the genus Hyacinthus or its flowers)

Ще ми спусне господ със зюмбюл.
Šte mi spusne gospod sǎs zjumbjul.
One must work in order to reap the benefits.

literally, “God will drop me it [fortune] in a bag.”

(dialect, archaic) a bag, especially one made of reeds


захарна тръстика

bg-noun

за́харна тръсти́ка

за́харна тръсти́ка • (záharna trǎstíka) f

за́харна тръсти́ка (canonical)
záharna trǎstíka (romanization)
за́харна тръсти́ка (indefinite singular)
за́харни тръсти́ки (indefinite plural)
за́харната тръсти́ка (definite singular)
за́харните тръсти́ки (definite plural)

bg-ndecl

за́харна<#> тръсти́ка<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-захарна тръстика.wav

From за́харна (záharna, “sugar”, relational adjective of захар (zahar, “sugar”)) + тръсти́ка (trǎstíka, “reed”).

compound

relational adjective of <i class="Cyrl mention" lang="bg">захар</i> (zahar, “sugar”)

sugar cane (type of plant used to make sugar)


вреж

bg-noun

вреж • (vrež) m

vrež (romanization)
вреж (indefinite singular)
вре́жове (indefinite plural)
вре́жът (definite singular subjective)
вре́жовете (definite plural subjective)
вре́жа (definite objective singular)
вре́жовете (definite objective plural)
вре́жа (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *veržь m, *verže n. Cognate with Lithuanian veržỹs (“rope”).

връ́зка

въ́ржа pf (vǎ́rža), връ́звам impf (vrǎ́zvam, “to tie”) (0-grade)


спатия

спати́я • (spatíja) f

спати́я (canonical)
spatíja (romanization)
спати́я (indefinite singular)
спати́и (indefinite plural)
спати́ята (definite singular)
спати́ите (definite plural)

Borrowed from Greek σπαθί (spathí). Via its Proto-Indo-European reconstruction, cognate with English spade.


халуга

ха́луга • (háluga) f

ха́луга (canonical)
háluga (romanization)
ха́луга (indefinite singular)
ха́луги (indefinite plural)
ха́лугата (definite singular)
ха́лугите (definite plural)

Standardized form of dialectal а́луга (áluga), а́ла̣га (álạga), from Proto-Slavic *xalǫga (whence Old Church Slavonic халѫга (xalǫga, “hedge”)). Further origin unclear. Perhaps from the root of Bulgarian ха́лост (hálost, “futility”), ха́лтав (háltav, “loose”) + -уга (-uga).


бримка

bg-noun

бри́мка • (brímka) f (diminutive бри́мчица)

бри́мка (canonical)
brímka (romanization)
бри́мчица (diminutive)
бри́мка (indefinite singular)
бри́мки (indefinite plural)
бри́мката (definite singular)
бри́мките (definite plural)

Blend of бръ́нка (brǎ́nka) + при́мка (prímka).

blend

stitch (single turn of the thread in knitting)

run, ladder (length of unravelled fabric in a knitted garment)


химикалка

bg-noun

химика́лка • (himikálka) f

химика́лка (canonical)
himikálka (romanization)
химика́лка (indefinite singular)
химика́лки (indefinite plural)
химика́лката (definite singular)
химика́лките (definite plural)

bg-ndecl

химика́лка<>

From химика́л (himikál, “chemical”) + -ка (-ka).

suffix

pen (A writing device into which chemicals/ink are placed)


химикал

bg-noun

химика́л • (himikál) m

химика́л (canonical)
himikál (romanization)
химика́л (indefinite singular)
химика́ли (indefinite plural)
химика́лът (definite singular subjective)
химика́лите (definite plural subjective)
химика́ла (definite objective singular)
химика́лите (definite objective plural)
химика́ла (count-form plural)


сглоб

sglob (romanization)
сглоб (indefinite singular)
сгло́бове (indefinite plural)
сгло́бът (definite singular subjective)
сгло́бовете (definite plural subjective)
сгло́ба (definite objective singular)
сгло́бовете (definite objective plural)
сгло́ба (count-form plural)

(technical) junction, coupler, joining element

(obsolescent, collective) framework, construction, assembly

сглоб на ръка

сглоб на нога

(dialectal) joint (connection between body parts)


востегарка

востега́рка • (vostegárka) f

востега́рка (canonical)
vostegárka (romanization)
востега́рка (indefinite singular)
востега́рки (indefinite plural)
востега́рката (definite singular)
востега́рките (definite plural)

bg-ndecl

востега́рка<>

By surface analysis, вощага (voštaga) (archaic) + -арка (-arka). Some of the dialects have reanalyzed the stem as if from въз- (vǎz-) + тежа́ (težá, “to weigh”) + -арка (-arka).

affix

support bar for fastening bagage, provisions or other types of load

въстегарка — with the stem *vozg(t)- interpreted as the prefix въз-


резен

bg-noun

ре́зен • (rézen) m (diminutive ре́зенче)

ре́зен (canonical)
rézen (romanization)
ре́зенче (diminutive)
ре́зен (indefinite singular)
ре́зени (indefinite plural)
ре́зенът (definite singular subjective)
ре́зените (definite plural subjective)
ре́зена (definite objective singular)
ре́зените (definite objective plural)
ре́зена (count-form plural)

резен месо


прешлен

пре́шлен • (préšlen) m

пре́шлен (canonical)
préšlen (romanization)
пре́шлен (indefinite singular)
пре́шлени (indefinite plural)
пре́шленът (definite singular subjective)
пре́шлените (definite plural subjective)
пре́шлена (definite objective singular)
пре́шлените (definite objective plural)
пре́шлена (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *pręsly (n-stem), equivalent to obsolete пресло (preslo) + -ен (-en).

inh+

шиен прешлен

гръден прешлен

поясен прешлен


остен

bg-noun

осте́н • (ostén) m

осте́н (canonical)
ostén (romanization)
осте́н (indefinite singular)
осте́ни (indefinite plural)
осте́нът (definite singular subjective)
осте́ните (definite plural subjective)
осте́на (definite objective singular)
осте́ните (definite objective plural)
осте́на (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *ostьnъ. By surface analysis, ост (ost, “something sharp, axle”) + -ен (-en).


вощага

Inherited from Old Church Slavonic вощага (voštaga), of unclear origin. BER mentions (under its derivative въстегарка (vǎstegarka)):
* Possibly borrowed from some derivative of Ancient Greek βαστάζω (bastázō, “to bear, to lift”);
* Corrupted form of what would be въз- (vǎz-) + те́жа (téža, “to weigh”) + -а (-a) (one would expect a nasal vowel and no palatalization within the root in this case).
Compare also Lithuanian vazgóti (“to stretch”).


мигла

bg-noun

ми́гла • (mígla) f (diminutive мигличка)

ми́гла (canonical)
mígla (romanization)
мигличка (diminutive)
ми́гла (indefinite singular)
ми́гли (indefinite plural)
ми́глата (definite singular)
ми́глите (definite plural)


лющян

лющя́н • (ljuštján) m

лющя́н (canonical)
ljuštján (romanization)
лющя́н (indefinite singular)
лющя́нът (definite singular subjective)
лющя́на (definite objective singular)

Borrowed from Romanian leuștean, from Late Latin levisticum, from Latin ligusticum, from Ancient Greek λῐγῠστῐκόν (ligustikón, “bastard lovage”), from Λῐγῠστῐκός (Ligustikós, “Ligurian”). Compare Hungarian lestyán.

der

Девесилът (Levisticum officinale) е растение от семейство Сенникоцветни, известен още с народните имена лющян, селим, селем и др.

2020 September 17, Диана Иванова [Diana Ivanova], “Отглеждане на девесил в градината [Growing Lovage in the Garden]”, in Kaktus.bg, archived from the original on 2023-03-29:

Lovage (Levisticum officinale) is a plant of the Apiales order, also known by [Bulgarian] traditional names such as ljuštjan, selim, selem and others.

Levisticum officinale
Levisticum officinale#Translingual


лапад

bg-noun

ла́пад • (lápad) m (relational adjective ла́падов, diminutive ла́падец)

ла́пад (canonical)
lápad (romanization)
ла́падов (adjective relational)
ла́падец (diminutive)
ла́пад (indefinite singular)
ла́падът (definite singular subjective)
ла́пада (definite objective singular)

Hypercorrect spelling of ла́пат (lápat) with word-final consonant voicing. Borrowed from Greek λάπατο (lápato, “sorrel”), from Ancient Greek λάπαθον (lápathon). Further etymology uncertain.
Cognate with Albanian lëpjetë, Portuguese labaça and Italian lapazio, among others.

bor+

Rumex patientia
Rumex patientia#Translingual

any of the species (Rumex) of edible dock, in particular patience dock (Rumex patientia). Derived terms sometimes refer to different plant genera which resemble dock.

a meal prepared from the leaves of the plant


тлъстига

bg-noun

тлъсти́га • (tlǎstíga) f

тлъсти́га (canonical)
tlǎstíga (romanization)
тлъсти́га (indefinite singular)
тлъсти́ги (indefinite plural)
тлъсти́гата (definite singular)
тлъсти́гите (definite plural)
тлъсти́го (singular vocative)
тлъсти́ги (plural vocative)

bg-ndecl

тлъсти́га<(v)>

тлъст (tlǎst, “obese, fat”) + -ига (-iga)


веруга

bg-noun

веру́га • (verúga) f

веру́га (canonical)
verúga (romanization)
веру́га (indefinite singular)
веру́ги (indefinite plural)
веру́гата (definite singular)
веру́гите (definite plural)

According to Georgiev, possibly of Oghur origin, ultimately from Proto-Turkic *ȫrük (“tangle, knit”), whence Turkish örgü (“knit”).


метлига

метли́га • (metlíga) f

метли́га (canonical)
metlíga (romanization)
метли́га (indefinite singular)
метли́ги (indefinite plural)
метли́гата (definite singular)
метли́гите (definite plural)
метли́го (singular vocative)
метли́ги (plural vocative)

bg-ndecl

метли́га<(v)>

⇒ метли́чина

метли́к m (metlík), метли́ка f (metlíka), метли́ца f (metlíca) — with suffixes -ик (-ik), -ика (-ika), -ица (-ica)


маджар

bg-noun

маджа́р • (madžár) m

маджа́р (canonical)
madžár (romanization)
маджа́р (indefinite singular)
маджа́ри (indefinite plural)
маджа́рят (definite singular subjective)
маджа́рите (definite plural subjective)
маджа́ря (definite objective singular)
маджа́рите (definite objective plural)
маджа́рю (singular vocative)
маджа́ри (plural vocative)

bg-ndecl

маджа́р<(h)>

Маджарите, знайте, не са ми твърде по сърце, ама, виж, маджарките — против тях нямам нищо.

1895, Aleko Konstantinov, Baj Ganjo Travels:

You should know that Hungarian men are not my cup of tea, but Hungarian women — those I don't mind.

Madžarite, znajte, ne sa mi tvǎrde po sǎrce, ama, viž, madžarkite — protiv tjah njamam ništo.


комонига

bg-noun

комони́га • (komoníga) f

комони́га (canonical)
komoníga (romanization)
комони́га (indefinite singular)
комони́ги (indefinite plural)
комони́гата (definite singular)
комони́гите (definite plural)
комони́го (singular vocative)
комони́ги (plural vocative)

bg-ndecl

комони́га<(v)>

Derived from Proto-Slavic *komoňь (“horse”) + -ига (-iga).

der+

sweet clover, melilot (flower of genus Melilotus)


дънер

bg-noun

дъ́нер • (dǎ́ner) m (diminutive дъ́нерче)

дъ́нер (canonical)
dǎ́ner (romanization)
дъ́нерче (diminutive)
дъ́нер (indefinite singular)
дъ́нери (indefinite plural)
дъ́нерът (definite singular subjective)
дъ́нерите (definite plural subjective)
дъ́нера (definite objective singular)
дъ́нерите (definite objective plural)
дъ́нера (count-form plural)


ботурче

бо́турче • (bóturče) m

бо́турче (canonical)
bóturče (romanization)
бо́турче (indefinite singular)
бо́турчета (indefinite plural)
бо́турчето (definite singular)
бо́турчетата (definite plural)

бо́тур (bótur) + -че (-če, diminutive suffix)

affix

бо́тур ботур#Bulgarian

(dialectal) sowbread (flower of gen. Cyclamen)


кълн

bg-noun

кълн • (kǎln) m

kǎln (romanization)
кълн (indefinite singular)
къ́лнове (indefinite plural)
къ́лнът (definite singular subjective)
къ́лновете (definite plural subjective)
къ́лна (definite objective singular)
къ́лновете (definite objective plural)
къ́лна (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *kъlnъ, a n-derivative from lost **kъlti (cognate with Latvian kùlti (“to prod, to knock”), Latvian kult (“to thresh”)).