саламандър

bg-noun

салама́ндър • (salamándǎr) m

салама́ндър (canonical)
salamándǎr (romanization)
салама́ндър (indefinite singular)
салама́ндри (indefinite plural)
салама́ндърът (definite singular subjective)
салама́ндрите (definite plural subjective)
салама́ндъра (definite objective singular)
салама́ндрите (definite objective plural)
салама́ндъре (singular vocative)
салама́ндри (plural vocative)

bg-ndecl

салама́ндър<(*h)>

Transliteration of the genus name Salamandra, ultimately from Ancient Greek σᾰλᾰμᾰ́νδρᾰ (salamándra, “fire salamander”).

der

salamander (tailed amphibian of clade Caudata)

(mythology) fire elemental (in Greco-Roman mythology)


крастава жаба

bg-noun

кра́става жа́ба

кра́става жа́ба • (krástava žába)

кра́става жа́ба (canonical)
krástava žába (romanization)
кра́става жа́ба (indefinite singular)
кра́стави жа́би (indefinite plural)
кра́ставата жа́ба (definite singular)
кра́ставите жа́би (definite plural)
кра́става жа́бо (singular vocative)
кра́стави жа́би (plural vocative)

bg-ndecl

кра́става<#> жа́ба<(v)>

кра́став (krástav, “scabby”) + жа́ба (žába, “toad, frog”)

compound

paddock, toad (relatively large tailless amphibian of family Bufonidae)


феерия

bg-noun

фее́рия • (feérija) f

фее́рия (canonical)
feérija (romanization)
фее́рия (indefinite singular)
фее́рии (indefinite plural)
фее́рията (definite singular)
фее́риите (definite plural)

Borrowed from French féerie. Compare English féerie.

пра́знична фее́рия

зи́мна фее́рия

(literary) a magical, fabulous or marvelous spectacle; extravaganza


магнетофон

магнетофо́нен

магнетофо́н • (magnetofón) m (relational adjective магнетофо́нен)

магнетофо́н (canonical)
magnetofón (romanization)
магнетофо́нен (adjective relational)
магнетофо́н (indefinite singular)
магнетофо́ни (indefinite plural)
магнетофо́нът (definite singular subjective)
магнетофо́ните (definite plural subjective)
магнетофо́на (definite objective singular)
магнетофо́ните (definite objective plural)
магнетофо́на (count-form plural)

bg-ndecl

магнетофо́н<>


зубър

bg-noun

зу́бър • (zúbǎr) m

зу́бър (canonical)
zúbǎr (romanization)
зу́бър (indefinite singular)
зу́бри (indefinite plural)
зу́бърът (definite singular subjective)
зу́брите (definite plural subjective)
зу́бъра (definite objective singular)
зу́брите (definite objective plural)
зу́бъра (count-form plural)

Bison bonasus
Bison bonasus#Translingual

Bison bonasus, the European bison (wisent); known also by the name "zubr"


зубър

зу́бър • (zúbǎr)

Derived from Russian зубри́ть (zubrítʹ, “to cram, to learn by rote”).

der+

(colloquial) nerd, crammer (someone who studies hard, usually by rote, for an examination)


пубер

bg-noun

пу́бер • (púber) m

пу́бер (canonical)
púber (romanization)
пу́бер (indefinite singular)
пу́бери (indefinite plural)
пу́берът (definite singular subjective)
пу́берите (definite plural subjective)
пу́бера (definite objective singular)
пу́берите (definite objective plural)
пу́бера (count-form plural)
пу́бере (singular vocative)
пу́бери (plural vocative)


стенографка

стеногра́фка

стеногра́фка • (stenográfka) f (masculine стеногра́ф)

стеногра́фка (canonical)
stenográfka (romanization)
стеногра́ф (masculine)
стеногра́фка (indefinite singular)
стеногра́фки (indefinite plural)
стеногра́фката (definite singular)
стеногра́фките (definite plural)

bg-ndecl

стеногра́фка<>

стеногра́ф стенограф#Bulgarian

female equivalent of стеногра́ф (stenográf): female stenographer


барони

head

баро́ни • (baróni)

баро́ни (canonical)
baróni (romanization)

баро́н барон#Bulgarian


билкари

билка́ри • (bilkári)

билка́ри (canonical)
bilkári (romanization)

билка́р билкар#Bulgarian


билки

би́лки • (bílki)

би́лка билка#Bulgarian


братучеди

братуче́ди • (bratučédi)

братуче́ди (canonical)
bratučédi (romanization)

братуче́д братучед#Bulgarian

indefinite plural of братуче́д (bratučéd)


съвършенство

bg-noun

съвърше́нство

съвърше́нство • (sǎvǎršénstvo) n

съвърше́нство (canonical)
sǎvǎršénstvo (romanization)
съвърше́нство (indefinite singular)
съвърше́нства (indefinite plural)
съвърше́нството (definite singular)
съвърше́нствата (definite plural)

bg-ndecl

съвърше́нство<>


параклис

bg-noun

паракли́с • (paraklís) m

паракли́с (canonical)
paraklís (romanization)
паракли́с (indefinite singular)
паракли́си (indefinite plural)
паракли́сът (definite singular subjective)
паракли́сите (definite plural subjective)
паракли́са (definite objective singular)
паракли́сите (definite objective plural)
паракли́са (count-form plural)

Borrowed from Greek παρεκκλήσι (parekklísi, “chapel”).

bor+

chapel (Christian place of prayer and worship)


художествена гимнастика

bg-noun

худо́жествена гимна́стика

худо́жествена гимна́стика • (hudóžestvena gimnástika)

худо́жествена гимна́стика (canonical)
hudóžestvena gimnástika (romanization)
худо́жествена гимна́стика (indefinite singular)
худо́жествената гимна́стика (definite singular)

bg-ndecl

худо́жествена</n:sg> гимна́стика

From худо́жествена (hudóžestvena, “artistic”, feminine form of худо́жествен (hudóžestven)) + гимна́стика (gimnástika, “gymnastics”).

compound

худо́жествена

feminine form of <i class="Cyrl mention" lang="bg">худо́жествен</i> (hudóžestven)

en-художествена_гимнастика-bg-noun-MlEjxgz~


камара

bg-noun

ка́мара • (kámara) f

ка́мара (canonical)
kámara (romanization)
ка́мара (indefinite singular)
ка́мари (indefinite plural)
ка́марата (definite singular)
ка́марите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish قامره (kamara, “(legislative) chamber”), ultimately from Latin camera (“deliberative body”).

bor+

Американският парламент се състои от две камари.

The American parlaiment consists of two chambers.

Amerikanskijat parlament se sǎstoi ot dve kamari.

(politics) a chamber of a legislative body


камара

bg-noun

ка́мара • (kámara) f

From Old Church Slavonic камара (kamara, “arch, vault”).


камара

bg-noun

кама́ра • (kamára) f

кама́ра (canonical)
kamára (romanization)
кама́ра (indefinite singular)
кама́ри (indefinite plural)
кама́рата (definite singular)
кама́рите (definite plural)

Borrowed from Greek καμάρα (kamára, “vault, arch”). Also borrowed, with the same meaning, into Serbo-Croatian кȁмара.

bor+

Даде ми той една камара работа, и не съм никък доволен.

He gave me a whole heap of work, and I'm not happy in the slightest.

Dade mi toj edna kamara rabota, i ne sǎm nikǎk dovolen.

(with indefinite article) a load, a ton of (something)


рядкост

bg-noun

ря́дкост • (rjádkost) f

ря́дкост (canonical)
rjádkost (romanization)
ря́дкост (indefinite singular)
ря́дкости (indefinite plural)
редкостта́ (definite singular)
ря́дкостите (definite plural)

From ря́дък (rjádǎk, “rare, thin”) + -ост (-ost, nominalizing suffix).


путки

head

пу́тки • (pútki)

пу́тка путка#Bulgarian

inflection of пу́тка (pútka):
indefinite plural

пу́тка путка#Bulgarian

inflection of пу́тка (pútka):
vocative plural


ректори

ре́ктори • (réktori)

ре́ктори (canonical)
réktori (romanization)

ре́ктор ректор#Bulgarian

indefinite plural of ре́ктор (réktor, “rector”)


мисис

bg-noun

ми́сис • (mísis) f

missus (polite title referring to a married woman)


навсякъде

bg-adv

нався́къде • (navsjákǎde) (not comparable)

нався́къде (canonical)
navsjákǎde (romanization)

From на (na, “at”) + вся (vsja, “every, all”, alteration of root все) + къде (kǎde, “where”).


предпочитение

bg-noun

предпочите́ние

предпочите́ние • (predpočiténie) n

предпочите́ние (canonical)
predpočiténie (romanization)
предпочите́ние (indefinite singular)
предпочите́ния (indefinite plural)
предпочите́нието (definite singular)
предпочите́нията (definite plural)

bg-ndecl

предпочите́ние<>

Borrowed from Russian предпочте́ние (predpočténije).

bor+

предпочте́ние


пристъп

bg-noun

при́стъп • (prístǎp) m

при́стъп (canonical)
prístǎp (romanization)
при́стъп (indefinite singular)
при́стъпи (indefinite plural)
при́стъпът (definite singular subjective)
при́стъпите (definite plural subjective)
при́стъпа (definite objective singular)
при́стъпите (definite objective plural)
при́стъпа (count-form plural)

Instance/action noun of пристъ́пя (pristǎ́pja, “to step forwards, to proceed”). Morphologically equivalent to при- (pri-) + Proto-Slavic *stǫpъ (“step, tramp”).

prefix

bout, episode (a sudden incidence of illness)

an acute increase in severity of existing disease

(archaic) military attack, invasion, etc.


предпочитание

bg-noun

предпочита́ние

предпочита́ние • (predpočitánie) n

предпочита́ние (canonical)
predpočitánie (romanization)
предпочита́ние (indefinite singular)
предпочита́ния (indefinite plural)
предпочита́нието (definite singular)
предпочита́нията (definite plural)

bg-ndecl

предпочита́ние<>

Borrowed from Russian предпочтение (predpočtenije), предпочтаньe (predpočtanʹe), or from предпочитан (predpočitan, “preferred”, past participle of предпочи́там (predpočítam)) + -ие (-ie, “deverbal suffix”).

bor+

предпочтение

suffix

past participle of <i class="Cyrl mention" lang="bg">предпочи́там</i> (predpočítam)


глуж

gluž (romanization)
глу́жец (diminutive)
глуж (indefinite singular)
глу́жове (indefinite plural)
глу́жът (definite singular subjective)
глу́жовете (definite plural subjective)
глу́жа (definite objective singular)
глу́жовете (definite objective plural)
глу́жа (count-form plural)

From Proto-Slavic *gluďь, distantly related to English clot.

(dialectal) node, knar, snag, knob (of surface or plant)


киселини

head

киселини́ • (kiseliní)

киселини́ (canonical)
kiseliní (romanization)

киселина́ киселина#Bulgarian

indefinite plural of киселина́ (kiseliná)


чорапи

чора́пи • (čorápi)

чора́пи (canonical)
čorápi (romanization)

чора́п чорап#Bulgarian

socks indefinite plural of чора́п (čoráp, “sock”)


зеленчуци

зеленчу́ци • (zelenčúci)

зеленчу́ци (canonical)
zelenčúci (romanization)

зеленчу́к зеленчук#Bulgarian

indefinite plural of зеленчу́к (zelenčúk)


сък

bg-noun

съ́к • (sǎ́k) m (diminutive съ́чка or съ́чица)

съ́к (canonical)
sǎ́k (romanization)
съ́чка (diminutive)
съ́чица (diminutive)
сък (indefinite singular)
съ́кове (indefinite plural)
съ́кът (definite singular subjective)
съ́ковете (definite plural subjective)
съ́ка (definite objective singular)
съ́ковете (definite objective plural)
съ́ка (count-form plural)

(by extension) splinter, stick, wooden rod (when cut out)


сък

съ́к • (sǎ́k) m

съ́к (canonical)
sǎ́k (romanization)
сък (indefinite singular)
съ́кове (indefinite plural)
съ́кът (definite singular subjective)
съ́ковете (definite plural subjective)
съ́ка (definite objective singular)
съ́ковете (definite objective plural)
съ́ка (count-form plural)


телесно възпитание

теле́сно възпита́ние

теле́сно възпита́ние • (telésno vǎzpitánie) n

теле́сно възпита́ние (canonical)
telésno vǎzpitánie (romanization)
теле́сно възпита́ние (indefinite singular)
теле́сното възпита́ние (definite singular)

bg-ndecl

теле́сно</n:sg> възпита́ние


крайцер

bg-noun

кра́йцер • (krájcer) m

кра́йцер (canonical)
krájcer (romanization)
кра́йцер (indefinite singular)
кра́йцери (indefinite plural)
кра́йцерът (definite singular subjective)
кра́йцерите (definite plural subjective)
кра́йцера (definite objective singular)
кра́йцерите (definite objective plural)
кра́йцера (count-form plural)

Borrowed from German Kreuzer, from Dutch kruiser.


възпитание

възпита́ние • (vǎzpitánie) n

възпита́ние (canonical)
vǎzpitánie (romanization)
възпита́ние (indefinite singular)
възпита́ния (indefinite plural)
възпита́нието (definite singular)
възпита́нията (definite plural)

bg-ndecl

възпита́ние<>

From възпи́там (vǎzpítam, “to educate, to bring up”) + -ние (-nie, deverbal suffix). Cognates include Russian воспита́ние (vospitánije) and Macedonian воспитание (vospitanie).


зеленика

bg-noun

зелени́ка • (zeleníka) f

зелени́ка (canonical)
zeleníka (romanization)
зелени́ка (indefinite singular)
зелени́ки (indefinite plural)
зелени́ката (definite singular)
зелени́ките (definite plural)
зелени́ко (singular vocative)
зелени́ки (plural vocative)

bg-ndecl

зелени́ка<(v)>

By surface analysis, зеле́н (zelén, “green”) + -ика (-ika).

surf

greenfinch (perching bird of genus Chloris)

(dialectal) boxwood (shrub of genus Buxus)


розета

bg-noun

розе́та • (rozéta) f (diminutive розе́тка)

розе́та (canonical)
rozéta (romanization)
розе́тка (diminutive)
розе́та (indefinite singular)
розе́ти (indefinite plural)
розе́тата (definite singular)
розе́тите (definite plural)

Borrowed from Italian rosetta. Parsable as ро́за (róza) + -ета (-eta).


промишленост

проми́шленост

проми́шленост • (promíšlenost) f

проми́шленост (canonical)
promíšlenost (romanization)
проми́шленост (indefinite singular)
проми́шлености (indefinite plural)
промишлеността́ (definite singular)
проми́шленостите (definite plural)

bg-ndecl

проми́шленост<>


енциклопедия

bg-noun

енциклопе́дия

енциклопе́дия • (enciklopédija) f

енциклопе́дия (canonical)
enciklopédija (romanization)
енциклопе́дия (indefinite singular)
енциклопе́дии (indefinite plural)
енциклопе́дията (definite singular)
енциклопе́диите (definite plural)

bg-ndecl

енциклопе́дия<>


фурма

bg-noun

фурма́ • (furmá) f

фурма́ (canonical)
furmá (romanization)
фурма́ (indefinite singular)
фурми́ (indefinite plural)
фурма́та (definite singular)
фурми́те (definite plural)


елша

елша́ • (elšá) f

елша́ (canonical)
elšá (romanization)
елша́ (indefinite singular)
елши́ (indefinite plural)
елша́та (definite singular)
елши́те (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *(j)elьšа, a ja-stem variant of *olьxa ~ *elьxa.

alder (deciduous tree or shrub of genus Alnus, within the birch family Betulaceae)


херинга

хе́ринга • (héringa) f

хе́ринга (canonical)
héringa (romanization)
хе́ринга (indefinite singular)
хе́ринги (indefinite plural)
хе́рингата (definite singular)
хе́рингите (definite plural)

herring (small forrage fish of the genus Clupea)


хавлия

хавли́я • (havlíja) f

хавли́я (canonical)
havlíja (romanization)
хавли́я (indefinite singular)
хавли́и (indefinite plural)
хавли́ята (definite singular)
хавли́ите (definite plural)


трепетлика

трепетли́ка • (trepetlíka) f

трепетли́ка (canonical)
trepetlíka (romanization)
трепетли́ка (indefinite singular)
трепетли́ки (indefinite plural)
трепетли́ката (definite singular)
трепетли́ките (definite plural)

bg-ndecl

трепетли́ка<>

From an l-derivative of Bulgarian тре́пет (trépet, “trembling”) (cf. Bulgarian трепетли́в (trepetlív, “quivering”)) + -ика (-ika).

cog

aspen, apse (tree of genus Populus, usually European aspen)


болшевик

bg-noun

болшеви́к • (bolševík) m

болшеви́к (canonical)
bolševík (romanization)
болшеви́к (indefinite singular)
болшеви́ки (indefinite plural)
болшеви́ци (indefinite plural)
болшеви́кът (definite singular subjective)
болшеви́ките (definite plural subjective)
болшеви́ците (definite plural subjective)
болшеви́ка (definite objective singular)
болшеви́ките (definite objective plural)
болшеви́ците (definite objective plural)
болшеви́ка (count-form plural)
болшеви́ко (singular vocative)
болшеви́ки (plural vocative)
болшеви́ци (plural vocative)

Borrowed from Russian большеви́к (bolʹševík).


калка

bg-noun

ка́лка • (kálka) f

ка́лка (canonical)
kálka (romanization)
ка́лка (indefinite singular)
ка́лки (indefinite plural)
ка́лката (definite singular)
ка́лките (definite plural)


цвик

cvik (romanization)
цвик (indefinite singular)
цви́кът (definite singular subjective)
цви́ка (definite objective singular)


фонтани

head

фонта́ни • (fontáni)

фонта́ни (canonical)
fontáni (romanization)

фонта́н фонтан#Bulgarian


къч

bg-noun

къч • (kǎč) m

kǎč (romanization)
къч (indefinite singular)
къ́чове (indefinite plural)
къ́чът (definite singular subjective)
къ́човете (definite plural subjective)
къ́ча (definite objective singular)
къ́човете (definite objective plural)
къ́ча (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish [Term?] (whence modern Turkish kıç (“back, butt”)).

(colloquial) haunch, croupe (rear body part) of an equine or another tetrapod

хвъ́рлям къч

(for equines) to kick with the back legs


масичка

ма́сичка • (másička) f

ма́сичка (canonical)
másička (romanization)
ма́сичка (indefinite singular)
ма́сички (indefinite plural)
ма́сичката (definite singular)
ма́сичките (definite plural)

Audio

но́щна ма́сичка

гримьо́рна ма́сичка


трапче

тра́пче • (trápče) n

тра́пче (canonical)
trápče (romanization)
тра́пче (indefinite singular)
тра́пчета (indefinite plural)
тра́пчето (definite singular)
тра́пчетата (definite plural)

From трап (trap) + -че (-če, diminutive suffix).


елха

bg-noun

елха́ • (elhá) f (relational adjective елхо́в, diminutive елхи́ца)

елха́ (canonical)
elhá (romanization)
елхо́в (adjective relational)
елхи́ца (diminutive)
елха́ (indefinite singular)
елхи́ (indefinite plural)
елха́та (definite singular)
елхи́те (definite plural)

From Proto-Slavic *olьxa ~ *jelьxa (“alder”). Bulgarian descendants stem from variants with prothetic *j-, which has been subsequently eliminated (except dialectally).
Originally, the word seems to have referred broadly to any deciduous tree or even generally to any arboreal plant. This sense was apparently used in naming the Christmas tree. Since Christmas in Bulgaria occurs during winter, the later is traditionally made of some type of evergreen conifer. Eventually, this caused semantic drift towards coniferous trees. The similarity to (etymologically unrelated) ела́ (elá, “fir”) may have also facilitated the shift. Compare Russian ёлка (jólka, “spruce”) (< *edlъka).

(dialectal) Alternative form of е́лша (élša, “alder”)

ко́ледна елха́

новогоди́шна елха́

decorated tree (typically an evergreen one, e.g. firs or spruces)

(by generalization) conifer (usually fir)


балони

head

бало́ни • (balóni)

бало́ни (canonical)
balóni (romanization)

бало́н балон#Bulgarian


стерилизация

bg-noun

стерилиза́ция

стерилизацио́нен

стерилиза́ция • (sterilizácija) f (relational adjective стерилизацио́нен)

стерилиза́ция (canonical)
sterilizácija (romanization)
стерилизацио́нен (adjective relational)
стерилиза́ция (indefinite singular)
стерилиза́цията (definite singular)

bg-ndecl

стерилиза́ция</n:sg>


кубометър

bg-noun

кубоме́тър • (kubométǎr) m

кубоме́тър (canonical)
kubométǎr (romanization)
куби́к (indefinite singular)
куби́ци (indefinite plural)
куби́кът (definite singular subjective)
куби́ците (definite plural subjective)
куби́ка (definite objective singular)
куби́ците (definite objective plural)
куби́ка (count-form plural)

From куб (kub, “cube”) + -о- (-o-) + метър (metǎr, “meter”).


кубизъм

bg-noun

куби́зъм • (kubízǎm) m

куби́зъм (canonical)
kubízǎm (romanization)
куби́зъм (indefinite singular)
куби́змът (definite singular subjective)
куби́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

куби́зъм</n:sg>

Borrowed from Russian куби́зм (kubízm), French cubisme.

cubism (an art movement, characterized by its depiction of shapes and forms in terms of geometric planes.)


кубче

bg-noun

ку́бче • (kúbče) n

ку́бче (canonical)
kúbče (romanization)
ку́бче (indefinite singular)
ку́бчета (indefinite plural)
ку́бчето (definite singular)
ку́бчетата (definite plural)

From куб (kub, “cube”) + -че (-če, “-let”, diminutive suffix).

suffix

diminutive of куб (kub):
brick, block (e.g. toy, Lego, etc.)


антре

bg-noun

антре́ • (antré) n

антре́ (canonical)
antré (romanization)
антре́ (indefinite singular)
антре́та (indefinite plural)
антре́то (definite singular)
антре́тата (definite plural)

(archaic) entrée (small dish served before a main meal)

(theater, circus) a short comical or satirical dialogue or pantomime displayed before the main event of a circus.


кубатура

кубату́ра • (kubatúra) f

кубату́ра (canonical)
kubatúra (romanization)
кубату́ра (indefinite singular)
кубату́ри (indefinite plural)
кубату́рата (definite singular)
кубату́рите (definite plural)

the cubic volume or contents of some space; cubature


пруст

prust (romanization)
пру́стец (diminutive)
пруст (indefinite singular)
пру́стове (indefinite plural)
пру́стът (definite singular subjective)
пру́стовете (definite plural subjective)
пру́ста (definite objective singular)
пру́стовете (definite objective plural)
пру́ста (count-form plural)

Cognate with Old East Slavic прꙋстъ (prustŭ, “narthex”). Further origin unclear:
* Mladenov considers relation to dialectal прусам (prusam, “to stroll”), perhaps from Proto-Slavic *prud(s)- (compare Lithuanian práudžia (“manner, order”)). Doubted by Vasmer.
* Based on the church meaning in Old Russian, Vaillant suggests instead Greek or Latin origin. Candidate lendwords could be Ancient Greek πρόσθιος (prósthios, “frontal”) (diachronically improbable as that would require borrowing during Early Proto-Slavic) or possibly unattested Latin pro- + ōstium (“door”).

cog

(archaic) entrance, porch, foyer (in old-style houses)

(by association) corridor (transitional space between rooms)


казерна

bg-noun

казе́рна • (kazérna) f

казе́рна (canonical)
kazérna (romanization)
казе́рна (indefinite singular)
казе́рни (indefinite plural)
казе́рната (definite singular)
казе́рните (definite plural)

каза́рма казарма#Bulgarian


видеа

head

видеа́ • (videá)

ви́део видео#Bulgarian


енергии

ене́ргии • (enérgii)

ене́ргии (canonical)
enérgii (romanization)

ене́ргия енергия#Bulgarian

indefinite plural of ене́ргия (enérgija)


акведукти

акведу́кти • (akvedúkti)

акведу́кти (canonical)
akvedúkti (romanization)

акведу́кт акведукт#Bulgarian

indefinite plural of акведу́кт (akvedúkt)


давач

bg-noun

дава́ч • (daváč) m (feminine дава́чка)

дава́ч (canonical)
daváč (romanization)
дава́чка (feminine)
дава́ч (indefinite singular)
дава́чи (indefinite plural)
дава́чът (definite singular subjective)
дава́чите (definite plural subjective)
дава́ча (definite objective singular)
дава́чите (definite objective plural)
дава́чо (singular vocative)
дава́чи (plural vocative)


перихелий

перихе́лий • (perihélij) m

перихе́лий (canonical)
perihélij (romanization)
периге́й (indefinite singular)
периге́и (indefinite plural)
периге́ят (definite singular subjective)
периге́ите (definite plural subjective)
периге́я (definite objective singular)
периге́ите (definite objective plural)
периге́я (count-form plural)

Ultimately from Ancient Greek περί (perí, “near”) + ἥλιος (hḗlios, “Sun”), via a western language.

(astronomy) perihelion (closest point to the Sun within a heliocentric orbit; for Earth occurs around 3 Jan)


стенограф

стеногра́фка

стеногра́ф • (stenográf) m (feminine стеногра́фка)

стеногра́ф (canonical)
stenográf (romanization)
стеногра́фка (feminine)
стеногра́ф (indefinite singular)
стеногра́фи (indefinite plural)
стеногра́фът (definite singular subjective)
стеногра́фите (definite plural subjective)
стеногра́фа (definite objective singular)
стеногра́фите (definite objective plural)
стеногра́фа (count-form plural)

bg-ndecl

стеногра́ф<>


непорочност

bg-noun

непоро́чност

непоро́чност • (neporóčnost) f

непоро́чност (canonical)
neporóčnost (romanization)
непоро́чност (indefinite singular)
непорочността́ (definite singular)

bg-ndecl

непоро́чност</n:sg>


дискусия

bg-noun

диску́сия • (diskúsija) f

диску́сия (canonical)
diskúsija (romanization)
диску́сия (indefinite singular)
диску́сии (indefinite plural)
диску́сията (definite singular)
диску́сиите (definite plural)


диаграма

диагра́ма • (diagráma) f

диагра́ма (canonical)
diagráma (romanization)
диагра́ма (indefinite singular)
диагра́ми (indefinite plural)
диагра́мата (definite singular)
диагра́мите (definite plural)


несъответствие

несъотве́тствие

несъотве́тствие • (nesǎotvétstvie) n

несъотве́тствие (canonical)
nesǎotvétstvie (romanization)
несъотве́тствие (indefinite singular)
несъотве́тствия (indefinite plural)
несъотве́тствието (definite singular)
несъотве́тствията (definite plural)

bg-ndecl

несъотве́тствие<>


благословия

bg-noun

благослови́я

благослови́я • (blagoslovíja) f

благослови́я (canonical)
blagoslovíja (romanization)
благослови́я (indefinite singular)
благослови́и (indefinite plural)
благослови́ята (definite singular)
благослови́ите (definite plural)

bg-ndecl

благослови́я<>


гъмза

bg-noun

гъ́мза • (gǎ́mza) f

гъ́мза (canonical)
gǎ́mza (romanization)
гъ́мза (indefinite singular)
гъ́мзата (definite singular)

Unclear. Perhaps from жмя́ (žmjá, “to squeeze”) (dialectal) + -за (-za) (< *gъmъza). Compare dialectal Serbo-Croatian гма̑зд (“swarm”), Russian го́моз (gómoz, “mob, pack”).

affix

(by extension) wine produced from the sort “Гъмза”

гмеж

гъмжа́ (gǎmžá, “to swarm, to be packed”) (possibly)


есенция

bg-noun

есе́нция • (eséncija) f

есе́нция (canonical)
eséncija (romanization)
есе́нция (indefinite singular)
есе́нции (indefinite plural)
есе́нцията (definite singular)
есе́нциите (definite plural)


недоволство

недово́лство

недово́лство • (nedovólstvo) n

недово́лство (canonical)
nedovólstvo (romanization)
недово́лство (indefinite singular)
недово́лства (indefinite plural)
недово́лството (definite singular)
недово́лствата (definite plural)

bg-ndecl

недово́лство<>


необходимост

bg-noun

необходи́мост

необходи́мост • (neobhodímost) f

необходи́мост (canonical)
neobhodímost (romanization)
необходи́мост (indefinite singular)
необходи́мости (indefinite plural)
необходимостта́ (definite singular)
необходи́мостите (definite plural)

bg-ndecl

необходи́мост<>


къжел

bg-noun

къ́жел • (kǎ́žel) m

къ́жел (canonical)
kǎ́žel (romanization)
къ́жел (indefinite singular)
къ́жели (indefinite plural)
къ́желът (definite singular subjective)
къ́желите (definite plural subjective)
къ́жела (definite objective singular)
къ́желите (definite objective plural)
къ́жела (count-form plural)

ку́жель — in dialects where final -ь is preserved

distaff, spinning rock (particularly: the conical upper part where one attaches the fibres)

(figurative, by similarity) conical mound, crag or other landform


къкъл

къ́къл • (kǎ́kǎl) m (diminutive къ́клец or къ́кле)

къ́къл (canonical)
kǎ́kǎl (romanization)
къ́клец (diminutive)
къ́кле (diminutive)
къ́къл (indefinite singular)
къ́кли (indefinite plural)
къ́кълът (definite singular subjective)
къ́клите (definite plural subjective)
къ́къла (definite objective singular)
къ́клите (definite objective plural)
къ́къла (count-form plural)

Conflation of Proto-Slavic *kǫkolъ and *kǫkylь. Superseded in the modern language by its derivative къ́клица (kǎ́klica) (originally referring to the seeds of the plant).

(dated, obsolescent) corncockle (flowering weed of genus Agrostemma)

ку́коль — in dialects which preserve final -ь


комат

кома́т • (komát) m

кома́т (canonical)
komát (romanization)
кома́т (indefinite singular)
кома́ти (indefinite plural)
кома́тът (definite singular subjective)
кома́тите (definite plural subjective)
кома́та (definite objective singular)
кома́тите (definite objective plural)
кома́та (count-form plural)

Borrowed from Greek κομμάτι (kommáti, “piece”), from Ancient Greek κομμάτιον (kommátion) - a diminutive of κόμμα (kómma, “piece”), which also gives English comma. Cognates include Serbo-Croatian комад, Slovene komad and Aromanian cumatã.

bor+

кома́т хляб


аладжа

bg-adj

аладжа́ • (aladžá)

аладжа́ (canonical)
aladžá (romanization)

Borrowed from Ottoman Turkish لاجه (“colorful”) (whence modern Turkish alaca). Akin to Macedonian ала (ala, “serpent, dragon”), Serbo-Croatian а̏ла (“spotted; dragon”) (borrowed from Ottoman Turkish).

bor+

(obsolete) variegated or patterned fabric

(by extension) dress or cloth made of such fabric


скръндза

bg-noun

скръ́ндза • (skrǎ́ndza) m (relational adjective скръ́ндзав)

скръ́ндза (canonical)
skrǎ́ndza (romanization)
скръ́ндзав (adjective relational)
скръ́ндза (indefinite singular)
скръ́ндзи (indefinite plural)
скръ́ндзата (definite singular)
скръ́ндзите (definite plural)
скръ́ндзо (singular vocative)
скръ́ндзи (plural vocative)

bg-ndecl

скръ́ндза<(v)>

Per Mladenov (favoured by BER, but considered with reservations by Vasmer), probably related to Bulgarian скре́жав (skréžav, “stingy”), Russian скря́га (skrjága, “cheapskate”), presumably from hypothetical Proto-Slavic *skręga. Superficially, could also reflect скърна́ (skǎrná, “disgrace”) + -за (-za).

affix

Не бъди скръ́ндза!

(colloquial) scrooge, cheapskate, stingy person

скърня́

скърна́ (skǎrná, “stain, dirt; hemorrhage; disgraceful behavior, infamy”) (dialectal)

to trim, to cut umbilical cord; to dishonor

doublet of Russian borrowing скверня́ (skvernjá; )


бански

bg-noun

ба́нски • (bánski) m

ба́нски (canonical)
bánski (romanization)
ба́нски (indefinite singular)
ба́нски (indefinite plural)
ба́нският (definite singular subjective)
ба́нските (definite plural subjective)
ба́нския (definite objective singular)
ба́нските (definite objective plural)


морена

море́на • (moréna) f

море́на (canonical)
moréna (romanization)
море́на (indefinite singular)
море́ни (indefinite plural)
море́ната (definite singular)
море́ните (definite plural)


акран

акра́н • (akrán) m

акра́н (canonical)
akrán (romanization)
акра́н (indefinite singular)
акра́ни (indefinite plural)
акра́нът (definite singular subjective)
акра́ните (definite plural subjective)
акра́на (definite objective singular)
акра́ните (definite objective plural)
акра́на (count-form plural)

акра́нин акранин#Bulgarian

(colloquial) Synonym of акра́нин (akránin, “peer”)


джага

джа́га • (džága) f

джа́га (canonical)
džága (romanization)
джа́га (indefinite singular)
джа́ги (indefinite plural)
джа́гата (definite singular)
джа́гите (definite plural)

Alternative form of жа́га (žága, “large saw”)

(in the plural, figurative) foosball (US), table football (UK)


разсеяност

разсе́яност • (razséjanost) f

разсе́яност (canonical)
razséjanost (romanization)
разсе́яност (indefinite singular)
разсеяността́ (definite singular)

bg-ndecl

разсе́яност</n:sg>


асимилация

bg-noun

асимила́ция • (asimilácija)

асимила́ция (canonical)
asimilácija (romanization)
асимила́ция (indefinite singular)
асимила́цията (definite singular)

bg-ndecl

асимила́ция</n:sg>


отбягване

bg-noun

отбя́гване • (otbjágvane) n

отбя́гване (canonical)
otbjágvane (romanization)
отбя́гване (indefinite singular)
отбя́гвания (indefinite plural)
отбя́гването (definite singular)
отбя́гванията (definite plural)

bg-ndecl

отбя́гване<>


избягване

bg-noun

избя́гване • (izbjágvane) n

избя́гване (canonical)
izbjágvane (romanization)
избя́гване (indefinite singular)
избя́гвания (indefinite plural)
избя́гването (definite singular)
избя́гванията (definite plural)

bg-ndecl

избя́гване<>


поглъщане

bg-noun

поглъ́щане • (poglǎ́štane)

поглъ́щане (canonical)
poglǎ́štane (romanization)
поглъ́щане (indefinite singular)
поглъ́щания (indefinite plural)
поглъ́щането (definite singular)
поглъ́щанията (definite plural)

bg-ndecl

поглъ́щане<>

[poˈɡɫɤʃtɐnɛ]

Verbal noun of поглъ́щам (poglǎ́štam, “to swallow”).


було

bg-noun

бу́ло • (búlo) n

бу́ло (canonical)
búlo (romanization)
бу́ло (indefinite singular)
бу́ла (indefinite plural)
бу́лото (definite singular)
бу́лата (definite plural)

Uncertain. Related to бу́ла (búla, “Turkish woman”), so the meaning may have shifted by metonymy to refer to certain types of face veils that Turkish women once wore (e.g. yashmak).

bridal veil (cover concealing the bride's face)


институция

институцио́нен

институ́ция • (institúcija) (relational adjective институцио́нен)

институ́ция (canonical)
institúcija (romanization)
институцио́нен (adjective relational)
институ́ция (indefinite singular)
институ́ции (indefinite plural)
институ́цията (definite singular)
институ́циите (definite plural)

bg-ndecl

институ́ция<>

Borrowed from Latin īnstitūtiō via French institution, and Russian институ́ция (institúcija).


изчисление

bg-noun

изчисле́ние • (izčislénie) n

изчисле́ние (canonical)
izčislénie (romanization)
изчисле́ние (indefinite singular)
изчисле́ния (indefinite plural)
изчисле́нието (definite singular)
изчисле́нията (definite plural)

bg-ndecl

изчисле́ние<>


еякулация

еякула́ция (canonical)
ejakulácija (romanization)
еякула́ция (indefinite singular)
еякула́ции (indefinite plural)
еякула́цията (definite singular)
еякула́циите (definite plural)

еякула́ция<>


асоциация

bg-noun

асоциа́ция • (asociácija) f

асоциа́ция (canonical)
asociácija (romanization)
асоциа́ция (indefinite singular)
асоциа́ции (indefinite plural)
асоциа́цията (definite singular)
асоциа́циите (definite plural)

bg-ndecl

асоциа́ция<>

Borrowed from Russian ассоциация (associacija) and German Assoziation.

bor+

association (a group of persons associated for a common purpose)

association (a connection or affiliation to something)


алей

bg-noun

але́й • (aléj) m

але́й (canonical)
aléj (romanization)
але́й (indefinite singular)
але́и (indefinite plural)
але́ят (definite singular subjective)
але́ите (definite plural subjective)
але́я (definite objective singular)
але́ите (definite objective plural)
але́я (count-form plural)

(archaic) Alternative form of але́я (aléja, “allée”)


бавачка

бава́чка • (baváčka) f

бава́чка (canonical)
baváčka (romanization)
бава́чка (indefinite singular)
бава́чки (indefinite plural)
бава́чката (definite singular)
бава́чките (definite plural)

From ба́вя (bávja, “to babysit, entertain a child”) + -а́чка (-áčka, female occupational suffix).


банкерка

bg-noun

банке́рка • (bankérka) f (masculine банке́р)

банке́рка (canonical)
bankérka (romanization)
банке́р (masculine)
банке́рка (indefinite singular)
банке́рки (indefinite plural)
банке́рката (definite singular)
банке́рките (definite plural)

From банке́р (bankér, “banker”) + -ка (-ka, feminine occupational suffix).

suffix

Coordinate term: банке́р (bankér)

банке́р банкер#Bulgarian

female equivalent of банке́р (bankér): female banker


банкер

bg-noun

банке́р • (bankér) m (feminine банке́рка)

банке́р (canonical)
bankér (romanization)
банке́рка (feminine)
банке́р (indefinite singular)
банке́ри (indefinite plural)
банке́рът (definite singular subjective)
банке́рите (definite plural subjective)
банке́ра (definite objective singular)
банке́рите (definite objective plural)
банке́ра (count-form plural)

Coordinate term: банке́рка (bankérka)


банкиер

банкие́р • (bankiér) m

банкие́р (canonical)
bankiér (romanization)
банкие́р (indefinite singular)
банкие́ри (indefinite plural)
банкие́рът (definite singular subjective)
банкие́рите (definite plural subjective)
банкие́ра (definite objective singular)
банкие́рите (definite objective plural)
банкие́ра (count-form plural)

банке́р банкер#Bulgarian

(archaic) Alternative form of банке́р (bankér)


барман

ба́рман • (bárman) m

ба́рман (canonical)
bárman (romanization)
ба́рман (indefinite singular)
ба́рмани (indefinite plural)
ба́рманът (definite singular subjective)
ба́рманите (definite plural subjective)
ба́рмана (definite objective singular)
ба́рманите (definite objective plural)
ба́рмана (count-form plural)


безброй

безбро́й • (bezbrój)

безбро́й (canonical)
bezbrój (romanization)

From без (bez, “without”) + брой (broj, “count”, noun).

compound

(formal, literary) an uncountable quantity (typically of humans)


безкрай

bg-noun

безкра́й • (bezkráj) m

безкра́й (canonical)
bezkráj (romanization)
безкра́й (indefinite singular)
безкра́ят (definite singular subjective)
безкра́я (definite objective singular)

bg-ndecl

безкра́й</n:sg>

From без- (bez-, “without”) + край (kraj, “end”).


басейн

bg-noun

басе́йн • (baséjn) m

басе́йн (canonical)
baséjn (romanization)
басе́йн (indefinite singular)
басе́йни (indefinite plural)
басе́йнът (definite singular subjective)
басе́йните (definite plural subjective)
басе́йна (definite objective singular)
басе́йните (definite objective plural)
басе́йна (count-form plural)

an open body of water, typically man-made, for aesthetic, swimming, bathing, and other purposes:

(geography) a drainage basin (location where precipitation from multiple sources gathers)


алея

але́я • (aléja) f

але́я (canonical)
aléja (romanization)
але́я (indefinite singular)
але́и (indefinite plural)
але́ята (definite singular)
але́ите (definite plural)


безсъзнание

безсъзна́ние

безсъзна́ние • (bezsǎznánie) n

безсъзна́ние (canonical)
bezsǎznánie (romanization)
безсъзна́ние (indefinite singular)
безсъзна́ния (indefinite plural)
безсъзна́нието (definite singular)
безсъзна́нията (definite plural)

bg-ndecl

безсъзна́ние<>

From без- (bez-, “without”) + съзна́ние (sǎznánie, “consciousness”).


безсилие

bg-noun

безси́лие • (bezsílie) n

безси́лие (canonical)
bezsílie (romanization)
безси́лие (indefinite singular)
безси́лия (indefinite plural)
безси́лието (definite singular)
безси́лията (definite plural)

From без- (bez-, “without”) + си́ла (síla, “power”) + -ие (-ie, “-ness”, neuter noun suffix).


бензиностанция

bg-noun

бензиноста́нция

бензиноста́нция • (benzinostáncija) f

бензиноста́нция (canonical)
benzinostáncija (romanization)
бензиноста́нция (indefinite singular)
бензиноста́нции (indefinite plural)
бензиноста́нцията (definite singular)
бензиноста́нциите (definite plural)

bg-ndecl

бензиноста́нция<>

From бензи́н (benzín, “petrol, gas”) + -о- (-o-) + ста́нция (stáncija, “station”).


благодетелка

bg-noun

благоде́телка

благоде́телка • (blagodételka) f (masculine благоде́тел)

благоде́телка (canonical)
blagodételka (romanization)
благоде́тел (masculine)
благоде́телка (indefinite singular)
благоде́телки (indefinite plural)
благоде́телката (definite singular)
благоде́телките (definite plural)

bg-ndecl

благоде́телка<>

[bɫɐɡoˈdɛtɛɫkɐ]

благоде́тел благодетел#Bulgarian

female equivalent of благоде́тел (blagodétel): female benefactor

благоде́тел благодетел#Bulgarian

female equivalent of благоде́тел (blagodétel): female philanthropist


перукарница

bg-noun

перука́рница

перука́рница • (perukárnica) f

перука́рница (canonical)
perukárnica (romanization)
перука́рница (indefinite singular)
перука́рници (indefinite plural)
перука́рницата (definite singular)
перука́рниците (definite plural)

bg-ndecl

перука́рница<>

From перукар (perukar, “hairdresser”, alternative form of перукер) + -ница (-nica, place suffix).


перока

bg-noun

перо́ка • (peróka) f

перо́ка (canonical)
peróka (romanization)
перо́ка (indefinite singular)
перо́ки (indefinite plural)
перо́ката (definite singular)
перо́ките (definite plural)

перу́ка перука#Bulgarian

(archaic) Alternative form of перу́ка (perúka)


безпорядък

безпоря́дък • (bezporjádǎk) m

безпоря́дък (canonical)
bezporjádǎk (romanization)
безпоря́дък (indefinite singular)
безпоря́дъци (indefinite plural)
безпоря́дъкът (definite singular subjective)
безпоря́дъците (definite plural subjective)
безпоря́дъка (definite objective singular)
безпоря́дъците (definite objective plural)
безпоря́дъка (count-form plural)

bg-ndecl

безпоря́дък<>

Borrowed from Russian беспорядок (besporjadok).

bor+

(in the plural, archaic) rioting; rampaging


перукер

bg-noun

перуке́р • (perukér) m

перуке́р (canonical)
perukér (romanization)
перуке́р (indefinite singular)
перуке́ри (indefinite plural)
перуке́рът (definite singular subjective)
перуке́рите (definite plural subjective)
перуке́ра (definite objective singular)
перуке́рите (definite objective plural)
перуке́ра (count-form plural)

Borrowed from French perruquier. The obsolete sense is derived from the now-also obsolete "hairdresser" sense in the original French.


перука

перу́ка • (perúka) f

перу́ка (canonical)
perúka (romanization)
перу́ка (indefinite singular)
перу́ки (indefinite plural)
перу́ката (definite singular)
перу́ките (definite plural)

Borrowed from Greek περούκα (peroúka) or French perruque.


благодетел

благоде́телка

благоде́тел • (blagodétel) m (feminine благоде́телка)

благоде́тел (canonical)
blagodétel (romanization)
благоде́телка (feminine)
благоде́тел (indefinite singular)
благоде́тели (indefinite plural)
благоде́телят (definite singular subjective)
благоде́телите (definite plural subjective)
благоде́теля (definite objective singular)
благоде́телите (definite objective plural)
благоде́теля (count-form plural)

bg-ndecl

благоде́тел<>

[bɫɐɡoˈdɛtɛɫ]

From Old Church Slavonic благодѣтель (blagodětelĭ).


иновация

bg-noun

инова́ция • (inovácija) f

инова́ция (canonical)
inovácija (romanization)
инова́ция (indefinite singular)
инова́ции (indefinite plural)
инова́цията (definite singular)
инова́циите (definite plural)


безсмертие

безсме́ртие • (bezsmértie) n

безсме́ртие (canonical)
bezsmértie (romanization)
безсме́ртие (indefinite singular)
безсме́ртия (indefinite plural)
безсме́ртието (definite singular)
безсме́ртията (definite plural)

bg-ndecl

безсме́ртие<>

безсмъ́ртие безсмъртие#Bulgarian

(archaic) Alternative form of безсмъ́ртие (bezsmǎ́rtie)


безсмъртие

bg-noun

безсмъ́ртие • (bezsmǎ́rtie) n

безсмъ́ртие (canonical)
bezsmǎ́rtie (romanization)
безсмъ́ртие (indefinite singular)
безсмъ́ртия (indefinite plural)
безсмъ́ртието (definite singular)
безсмъ́ртията (definite plural)

bg-ndecl

безсмъ́ртие<>

From без- (bez-, “without”) + смърт (smǎrt, “death”) + -ие (-ie, “-ity”, neuter noun suffix), literally “deathlessness”.


бледолик

bg-noun

бледоли́к • (bledolík)

бледоли́к (canonical)
bledolík (romanization)
бледоли́к (indefinite singular)
бледоли́ци (indefinite plural)
бледоли́кът (definite singular subjective)
бледоли́ците (definite plural subjective)
бледоли́ка (definite objective singular)
бледоли́ците (definite objective plural)
бледоли́ка (count-form plural)

From блед (bled, “pale”) + -о- (-o-) + лик (lik, “face”).


болярин

bg-noun

боля́рин • (boljárin) m (feminine боля́рка, relational adjective боля́рски)

боля́рин (canonical)
boljárin (romanization)
боля́рка (feminine)
боля́рски (adjective relational)
боля́рин (indefinite singular)
боля́ри (indefinite plural)
боля́ринът (definite singular subjective)
боля́рите (definite plural subjective)
боля́рина (definite objective singular)
боля́рите (definite objective plural)
боля́рина (count-form plural)

bg-ndecl

боля́рин<(ин)>

From Old Church Slavonic болꙗринъ (boljarinŭ).

inh

reinterpreted as native Slavic бой + -ар

(historical) boyar (title of nobility in early Slavic and West Türkic countries)

(colloquial, figurative) person from Veliko Tărnovo (the Medieval capital of Bulgaria)


мъжественост

bg-noun

мъже́ственост

мъже́ственост • (mǎžéstvenost) f

мъже́ственост (canonical)
mǎžéstvenost (romanization)
мъже́ственост (indefinite singular)
мъжествеността́ (definite singular)

bg-ndecl

мъже́ственост</n:sg>


рециклиране

bg-noun

рецикли́ране

рецикли́ране • (reciklírane) n

рецикли́ране (canonical)
reciklírane (romanization)
рецикли́ране (indefinite singular)
рецикли́рания (indefinite plural)
рецикли́рането (definite singular)
рецикли́ранията (definite plural)

bg-ndecl

рецикли́ране<>


скреч карта

bg-noun

скре́ч ка́рта

скре́ч ка́рта • (skréč kárta) f

скре́ч ка́рта (canonical)
skréč kárta (romanization)
скре́ч ка́рта (indefinite singular)
скре́ч ка́рти (indefinite plural)
скре́ч ка́ртата (definite singular)
скре́ч ка́ртите (definite plural)

bg-ndecl

скре́ч ка́рта<>

Borrowed from English scratch card, with the second "card" component replaced with ка́рта (kárta) of Russian origin.


бръня

bg-noun

бръ́ня • (brǎ́nja) f

бръ́ня (canonical)
brǎ́nja (romanization)
бръ́ня (indefinite singular)
бръ́ни (indefinite plural)
бръ́нята (definite singular)
бръ́ните (definite plural)

From Proto-Slavic *brъňa, from Gothic 𐌱𐍂𐌿𐌽𐌾𐍉 (brunjō), from Proto-Germanic *brunjǭ. Later displaced by Russian броня́ (bronjá).

бро́ня броня#Bulgarian

(archaic, dialectal) Alternative form of бро́ня (brónja)


стенография

стеногра́фия

стеногра́фен

стеногра́фия • (stenográfija) f (relational adjective стеногра́фен)

стеногра́фия (canonical)
stenográfija (romanization)
стеногра́фен (adjective relational)
стеногра́фия (indefinite singular)
стеногра́фията (definite singular)

bg-ndecl

стеногра́фия</n:sg>


варак

bg-noun

вара́к • (varák) m

вара́к (canonical)
varák (romanization)
вара́к (indefinite singular)
вара́ци (indefinite plural)
вара́кът (definite singular subjective)
вара́ците (definite plural subjective)
вара́ка (definite objective singular)
вара́ците (definite objective plural)
вара́ка (count-form plural)


дружество

дру́жество • (drúžestvo) n (relational adjective дру́жествен)

дру́жество (canonical)
drúžestvo (romanization)
дру́жествен (adjective relational)
дру́жество (indefinite singular)
дру́жества (indefinite plural)
дру́жеството (definite singular)
дру́жествата (definite plural)

bg-ndecl

дру́жество<>

акционе́рно дру́жество

команди́тно дру́жество


говедар

bg-noun

говеда́р • (govedár) m (feminine говеда́рка, relational adjective говеда́рски)

говеда́р (canonical)
govedár (romanization)
говеда́рка (feminine)
говеда́рски (adjective relational)
говеда́р (indefinite singular)
говеда́ри (indefinite plural)
говеда́рят (definite singular subjective)
говеда́рите (definite plural subjective)
говеда́ря (definite objective singular)
говеда́рите (definite objective plural)
говеда́рю (singular vocative)
говеда́ри (plural vocative)

bg-ndecl

говеда́р<(h)>


посегателство

bg-noun

посега́телство

посега́телство • (posegátelstvo) n

посега́телство (canonical)
posegátelstvo (romanization)
посега́телство (indefinite singular)
посега́телства (indefinite plural)
посега́телството (definite singular)
посега́телствата (definite plural)

bg-ndecl

посега́телство<>

Resultant noun of пося́гам (posjágam, “to put hand on, to encroach”) + -телство (-telstvo). Cognate with Russian посяга́тельство (posjagátelʹstvo).

cog

посяга́тельство

transgression, encroachment, infringement (intrusion upon another's possessions or rights)


въображение

bg-noun

въображе́ние

въображе́ние • (vǎobražénie) n

въображе́ние (canonical)
vǎobražénie (romanization)
въображе́ние (indefinite singular)
въображе́ния (indefinite plural)
въображе́нието (definite singular)
въображе́нията (definite plural)

bg-ndecl

въображе́ние<>


дисертация

bg-noun

дисерта́ция • (disertácija) f

дисерта́ция (canonical)
disertácija (romanization)
дисерта́ция (indefinite singular)
дисерта́ции (indefinite plural)
дисерта́цията (definite singular)
дисерта́циите (definite plural)

bg-ndecl

дисерта́ция<>


скептицизъм

bg-noun

скептици́зъм

скептици́зъм • (skepticízǎm) m

скептици́зъм (canonical)
skepticízǎm (romanization)
скептици́зъм (indefinite singular)
скептици́змът (definite singular subjective)
скептици́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

скептици́зъм</n:sg>


наемател

bg-noun

наема́тел • (naemátel) m (feminine наема́телка)

наема́тел (canonical)
naemátel (romanization)
наема́телка (feminine)
наема́тел (indefinite singular)
наема́тели (indefinite plural)
наема́телят (definite singular subjective)
наема́телите (definite plural subjective)
наема́теля (definite objective singular)
наема́телите (definite objective plural)
наема́теля (count-form plural)


плетиво

плетиво́ • (pletivó) n

плетиво́ (canonical)
pletivó (romanization)
плетиво́ (indefinite singular)
плетива́ (indefinite plural)
плетиво́то (definite singular)
плетива́та (definite plural)

плета́ (pletá, “to knit, to plait”) + -иво (-ivo)


свръзка

bg-noun

свръ́зка • (svrǎ́zka) f

свръ́зка (canonical)
svrǎ́zka (romanization)
свръ́зка (indefinite singular)
свръ́зки (indefinite plural)
свръ́зката (definite singular)
свръ́зките (definite plural)


мъх

мъх • (mǎh) m (relational adjective мъ́хен or мъ́хов)

mǎh (romanization)
мъ́хен (adjective relational)
мъ́хов (adjective relational)
мъх (indefinite singular)
мъ́хове (indefinite plural)
мъ́хът (definite singular subjective)
мъ́ховете (definite plural subjective)
мъ́ха (definite objective singular)
мъ́ховете (definite objective plural)
мъ́ха (count-form plural)

moss, bryophyte (non-vascular plant of clade Setaphyta, most commonly within phylum Bryophyta)


автокефалност

автокефа́лност

автокефа́лност • (avtokefálnost) f

автокефа́лност (canonical)
avtokefálnost (romanization)
автокефа́лност (indefinite singular)
автокефалността́ (definite singular)

bg-ndecl

автокефа́лност</n:sg>

From автокефа́лен (avtokefálen, “autocephalous”) + -ост (-ost, abstract noun suffix).

suffix

автокефа́лен


пъстърва

bg-noun

пъстъ́рва • (pǎstǎ́rva) f (relational adjective пъстъ́рвов)

пъстъ́рва (canonical)
pǎstǎ́rva (romanization)
пъстъ́рвов (adjective relational)
пъстъ́рва (indefinite singular)
пъстъ́рви (indefinite plural)
пъстъ́рвата (definite singular)
пъстъ́рвите (definite plural)
пъстъ́рво (singular vocative)
пъстъ́рви (plural vocative)

bg-ndecl

пъстъ́рва<(v)>

Inherited from Proto-Slavic *pьstry (v-stem). By surface analysis, пъстър (pǎstǎr, “variegated, spotted”) + -ва (-va)


хвойна

bg-noun

хво́йна • (hvójna) f (relational adjective хво́йнoв)

хво́йна (canonical)
hvójna (romanization)
хво́йнoв (adjective relational)
хво́йна (indefinite singular)
хво́йни (indefinite plural)
хво́йната (definite singular)
хво́йните (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *xvojina. By surface analysis, хво́я (hvója, “conifer”) + -на (-na).

surf

juniper (conifer shrub or small tree of genus Juniperus)

хуй

prick, wood; male genitalia; modern sense:


пушечно месо

bg-noun

пу́шечно ме́со

пу́шечно ме́со • (púšečno méso) n

пу́шечно ме́со (canonical)
púšečno méso (romanization)
пу́шечно ме́со (indefinite singular)
пу́шечното ме́со (definite singular)

bg-ndecl

пу́шечно<#> ме́со</n:sg>


клек

bg-noun

клек • (klek) m (relational adjective кле́ков)

klek (romanization)
кле́ков (adjective relational)
клек (indefinite singular)
кле́кове (indefinite plural)
кле́кът (definite singular subjective)
кле́ковете (definite plural subjective)
кле́ка (definite objective singular)
кле́ковете (definite objective plural)
кле́ка (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *klękъ (“crooked, bowed tree”).

inh+

mountain pine (conifer shrub of species Pinus mugo)


опозиция

bg-noun

опозицио́нен

опози́ция • (opozícija) f (relational adjective опозицио́нен)

опози́ция (canonical)
opozícija (romanization)
опозицио́нен (adjective relational)
опози́ция (indefinite singular)
опози́ции (indefinite plural)
опози́цията (definite singular)
опози́циите (definite plural)
опози́цийо (singular vocative)
опози́ции (plural vocative)

bg-ndecl

опози́ция<(v)>


карда

bg-noun

ка́рда • (kárda) f

ка́рда (canonical)
kárda (romanization)
ка́рда (indefinite singular)
ка́рди (indefinite plural)
ка́рдата (definite singular)
ка́рдите (definite plural)

Borrowed from Greek καρδάρα (kardára), derived καρδάρι (kardári) + -α (-a) but reanalyzed as from -άρα (-ára) in Bulgarian, from Byzantine Greek καλδάριον (kaldárion), from Latin caldārium.


епруветка

епруве́тка • (epruvétka) f

епруве́тка (canonical)
epruvétka (romanization)
епруве́тка (indefinite singular)
епруве́тки (indefinite plural)
епруве́тката (definite singular)
епруве́тките (definite plural)

bg-ndecl

епруве́тка<>

Borrowed from French éprouvette with additional native diminutive suffix + -ка (-ka).


лазарник

bg-noun

ла́зарник • (lázarnik) m

ла́зарник (canonical)
lázarnik (romanization)
ла́зарник (indefinite singular)
ла́зарници (indefinite plural)
ла́зарникът (definite singular subjective)
ла́зарниците (definite plural subjective)
ла́зарника (definite objective singular)
ла́зарниците (definite objective plural)
ла́зарника (count-form plural)

From Ла́зар (Lázar, “Lazarus Saturday”), likely referring to the number of such Saturdays a person has lived through.

(colloquial, humorous) a year of a person's life


съждение

съжде́ние • (sǎždénie) n

съжде́ние (canonical)
sǎždénie (romanization)
съжде́ние (indefinite singular)
съжде́ния (indefinite plural)
съжде́нието (definite singular)
съжде́нията (definite plural)

judgment (conclusion or result of judging)


стар ерген

ста́р ерге́н

ста́р ерге́н • (stár ergén) m

ста́р ерге́н (canonical)
stár ergén (romanization)
ста́р ерге́н (indefinite singular)
ста́ри ерге́ни (indefinite plural)
ста́рият ерге́н (definite singular subjective)
ста́рите ерге́ни (definite plural subjective)
ста́рия ерге́н (definite objective singular)
ста́рите ерге́ни (definite objective plural)
ста́ри ерге́на (count-form plural)

bg-ndecl

ста́р<#> ерге́н<>

(colloquial) a young man who has surpassed the expected age of marriage but is still a bachelor


прашка

bg-noun

пра́шка • (práška) f

пра́шка (canonical)
práška (romanization)
пра́шка (indefinite singular)
пра́шки (indefinite plural)
пра́шката (definite singular)
пра́шките (definite plural)

From an assimilation of пращка (praštka), with the simplification from щк to шк; in turn from праща (prašta, “slingshot”) + -ка (-ka).

slingshot (weapon used to fire missiles at a target)


засмян ерген

засмя́н ерге́н

засмя́н ерге́н • (zasmján ergén) m

засмя́н ерге́н (canonical)
zasmján ergén (romanization)
засмя́н ерге́н (indefinite singular)
засмя́ни ерге́ни (indefinite plural)
засмя́ният ерге́н (definite singular subjective)
засмя́ните ерге́ни (definite plural subjective)
засмя́ния ерге́н (definite objective singular)
засмя́ните ерге́ни (definite objective plural)
засмя́ни ерге́на (count-form plural)

bg-ndecl

засмя́н<#> ерге́н<>

From засмя́н (zasmján, “laughing”) + ерге́н (ergén, “bachelor”).

compound

(dialectal) a violet; a flower of the genus Viola


таблет

bg-noun

табле́т • (tablét) m

табле́т (canonical)
tablét (romanization)
табле́т (indefinite singular)
табле́ти (indefinite plural)
табле́тът (definite singular subjective)
табле́тите (definite plural subjective)
табле́та (definite objective singular)
табле́тите (definite objective plural)
табле́та (count-form plural)


майнкрафт

ма́йнкрафт • (májnkraft) f

ма́йнкрафт (canonical)
májnkraft (romanization)

Ма́йнкрафт Майнкрафт#Bulgarian

Alternative letter-case form of Ма́йнкрафт (Májnkraft)


корупция

кору́пция • (korúpcija) f

кору́пция (canonical)
korúpcija (romanization)
кору́пция (indefinite singular)
кору́пции (indefinite plural)
кору́пцията (definite singular)
кору́пциите (definite plural)

Audio


върба

върба́ • (vǎrbá) f

върба́ (canonical)
vǎrbá (romanization)
върба́ (indefinite singular)
върби́ (indefinite plural)
върба́та (definite singular)
върби́те (definite plural)


амоний

амо́ний • (amónij) m (relational adjective амо́ниев)

амо́ний (canonical)
amónij (romanization)
амо́ниев (adjective relational)
амо́ний (indefinite singular)
амо́ният (definite singular subjective)
амо́ния (definite objective singular)

bg-ndecl

амо́ний</n:sg>


числител

bg-noun

числи́тел • (čislítel) m

числи́тел (canonical)
čislítel (romanization)
числи́тел (indefinite singular)
числи́тели (indefinite plural)
числи́телят (definite singular subjective)
числи́телите (definite plural subjective)
числи́теля (definite objective singular)
числи́телите (definite objective plural)
числи́теля (count-form plural)


евакуация

евакуацио́нен

евакуа́ция • (evakuácija) f (relational adjective евакуацио́нен)

евакуа́ция (canonical)
evakuácija (romanization)
евакуацио́нен (adjective relational)
евакуа́ция (indefinite singular)
евакуа́ции (indefinite plural)
евакуа́цията (definite singular)
евакуа́циите (definite plural)

bg-ndecl

евакуа́ция<>


шоп

bg-noun

шоп • (šop) m (relational adjective шо́пски)

šop (romanization)
шо́пски (adjective relational)
шоп (indefinite singular)
шо́пи (indefinite plural)
шо́път (definite singular subjective)
шо́пите (definite plural subjective)
шо́па (definite objective singular)
шо́пите (definite objective plural)
шо́пе (singular vocative)
шо́пи (plural vocative)

Shop (member of an ethnic group in Shopluk, an area in Western Bulgaria)


бейзбол

бе́йзбол • (béjzbol) m (relational adjective бе́йзболен)

бе́йзбол (canonical)
béjzbol (romanization)
бе́йзболен (adjective relational)
бе́йзбол (indefinite singular)
бе́йзболът (definite singular subjective)
бе́йзбола (definite objective singular)

bg-ndecl

бе́йзбол</n:sg>


изолация

bg-noun

изолацио́нен

изола́ция • (izolácija) f (relational adjective изолацио́нен)

изола́ция (canonical)
izolácija (romanization)
изолацио́нен (adjective relational)
изола́ция (indefinite singular)
изола́ции (indefinite plural)
изола́цията (definite singular)
изола́циите (definite plural)


регулация

регулацио́нен

регула́ция • (regulácija) f (relational adjective регулацио́нен)

регула́ция (canonical)
regulácija (romanization)
регулацио́нен (adjective relational)
регула́ция (indefinite singular)
регула́ции (indefinite plural)
регула́цията (definite singular)
регула́циите (definite plural)

bg-ndecl

регула́ция<>

regulation (in all senses; act or result of regulating)


комисия

bg-noun

коми́сия • (komísija) f (relational adjective комисио́нен)

коми́сия (canonical)
komísija (romanization)
комисио́нен (adjective relational)
коми́сия (indefinite singular)
коми́сии (indefinite plural)
коми́сията (definite singular)
коми́сиите (definite plural)

Borrowed from Russian коми́ссия (komíssija), from Latin commissiō.

bor+

вое́нна коми́сия


инсталация

bg-noun

инсталацио́нен

инстала́ция • (instalácija) f (relational adjective инсталацио́нен)

инстала́ция (canonical)
instalácija (romanization)
инсталацио́нен (adjective relational)
инстала́ция (indefinite singular)
инстала́ции (indefinite plural)
инстала́цията (definite singular)
инстала́циите (definite plural)

bg-ndecl

инстала́ция<>

Borrowed from German Installation, from Latin īnstallātiō.


осцилация

bg-noun

осцилацио́нен

осцила́ция • (oscilácija) f (relational adjective осцилацио́нен)

осцила́ция (canonical)
oscilácija (romanization)
осцилацио́нен (adjective relational)
осцила́ция (indefinite singular)
осцила́ции (indefinite plural)
осцила́цията (definite singular)
осцила́циите (definite plural)

bg-ndecl

осцила́ция<>

Borrowed from German Oszillation, from Latin oscillātiō.


рехабилитация

bg-noun

рехабилита́ция

рехабилитацио́нен

рехабилита́ция • (rehabilitácija) f (relational adjective рехабилитацио́нен)

рехабилита́ция (canonical)
rehabilitácija (romanization)
рехабилитацио́нен (adjective relational)
рехабилита́ция (indefinite singular)
рехабилита́ции (indefinite plural)
рехабилита́цията (definite singular)
рехабилита́циите (definite plural)

bg-ndecl

рехабилита́ция<>

restoration, repair (of infrastructure, etc.)


циркулация

bg-noun

циркулацио́нен

циркула́ция • (cirkulácija) f (relational adjective циркулацио́нен)

циркула́ция (canonical)
cirkulácija (romanization)
циркулацио́нен (adjective relational)
циркула́ция (indefinite singular)
циркула́ции (indefinite plural)
циркула́цията (definite singular)
циркула́циите (definite plural)

bg-ndecl

циркула́ция<>

възду́шна циркула́ция


майстор

bg-noun

ма́йстор • (májstor) m (feminine ма́йсторка, relational adjective ма́йсторски)

ма́йстор (canonical)
májstor (romanization)
ма́йсторка (feminine)
ма́йсторски (adjective relational)
ма́йстор (indefinite singular)
ма́йстори (indefinite plural)
ма́йсторът (definite singular subjective)
ма́йсторите (definite plural subjective)
ма́йстора (definite objective singular)
ма́йсторите (definite objective plural)
ма́йстора (count-form plural)

Borrowed from Greek μάιςτορας (máistoras); ultimately from Latin magister.

bor+

master (someone who has mastered a field of specialty)

(dated) teacher (of a craft or profession)


рекреация

bg-noun

рекреацио́нен

рекреа́ция • (rekreácija) f (relational adjective рекреацио́нен)

рекреа́ция (canonical)
rekreácija (romanization)
рекреацио́нен (adjective relational)
рекреа́ция (indefinite singular)
рекреа́цията (definite singular)

bg-ndecl

рекреа́ция</n:sg>

Borrowed from German Rekreation or Russian рекреа́ция (rekreácija); ultimately from Latin recreātiō (“recovery”).

recreation (restoration of physical and spiritual strength)


кулминация

bg-noun

кулминацио́нен

кулмина́ция • (kulminácija) f (relational adjective кулминацио́нен)

кулмина́ция (canonical)
kulminácija (romanization)
кулминацио́нен (adjective relational)
кулмина́ция (indefinite singular)
кулмина́ции (indefinite plural)
кулмина́цията (definite singular)
кулмина́циите (definite plural)

bg-ndecl

кулмина́ция<>

Borrowed from German Kulmination, French culmination and Russian кульмина́ция (kulʹminácija), all in turn borrowed from Latin culminātiō.

bor

кульмина́ция


окупация

bg-noun

окупацио́нен

окупа́ция • (okupácija) f (relational adjective окупацио́нен)

окупа́ция (canonical)
okupácija (romanization)
окупацио́нен (adjective relational)
окупа́ция (indefinite singular)
окупа́ции (indefinite plural)
окупа́цията (definite singular)
окупа́циите (definite plural)

Borrowed from French occupation, Romanian ocupație or Russian оккупа́ция (okkupácija); ultimately from Latin occupātiō.

вое́нна окупа́ция


габър

га́бър • (gábǎr) m


ферментация

фермента́ция

ферментацио́нен

фермента́ция • (fermentácija) f (relational adjective ферментацио́нен)

фермента́ция (canonical)
fermentácija (romanization)
ферментацио́нен (adjective relational)
фермента́ция (indefinite singular)
фермента́цията (definite singular)

bg-ndecl

фермента́ция</n:sg>


лактация

bg-noun

лактацио́нен

лакта́ция • (laktácija) f (relational adjective лактацио́нен)

лакта́ция (canonical)
laktácija (romanization)
лактацио́нен (adjective relational)
лакта́ция (indefinite singular)
лакта́цията (definite singular)

bg-ndecl

лакта́ция</n:sg>

Borrowed from French lactation or German Laktation, from Latin lactātiō.


тръба

bg-noun

тръба́ • (trǎbá) f (diminutive тръби́ца or тръби́чка)

тръба́ (canonical)
trǎbá (romanization)
тръби́ца (diminutive)
тръби́чка (diminutive)
тръба́ (indefinite singular)
тръби́ (indefinite plural)
тръба́та (definite singular)
тръби́те (definite plural)
тръ́бо (singular vocative)
тръби́ (plural vocative)
тръб (archaic genitive plural)

Inherited from Proto-Slavic *trǫba, ultimately of onomatopoeic origin.

труба́ — with dialectal reflex of proto-Slavic -ǫ-


кооптация

коопта́ция • (kooptácija) f

коопта́ция (canonical)
kooptácija (romanization)
коопта́ция (indefinite singular)
коопта́ции (indefinite plural)
коопта́цията (definite singular)
коопта́циите (definite plural)

bg-ndecl

коопта́ция<>

Audio

Borrowed from Russian коопта́ция (kooptácija), ultimately stemming from Latin cooptātiō.

bor+

cooption, assignment of an (elected) office to a person by higher authorities without an election


чълн

bg-noun

чълн • (čǎln) m

(historical, obsolete) small wooden boat, kayak, dugout (carved from a tree log)


кохезия

кохе́зия • (kohézija) m (relational adjective кохезио́нен)

кохе́зия (canonical)
kohézija (romanization)
кохезио́нен (adjective relational)
кохе́зия (indefinite singular)
кохе́зии (indefinite plural)
кохе́зията (definite singular)
кохе́зиите (definite plural)

Ultimately from Latin cohaesiō (“unity, clinging”).


криндж

криндж • (krindž) m

krindž (romanization)
криндж (indefinite singular)
кри́нджове (indefinite plural)
кри́нджът (definite singular subjective)
кри́нджовете (definite plural subjective)
кри́нджа (definite objective singular)
кри́нджовете (definite objective plural)
кри́нджа (count-form plural)

(neologism, Internet slang) cringe, cringeworthiness


елмаз

елма́з • (elmáz) m

елма́з (canonical)
elmáz (romanization)
елма́з (indefinite singular)
елма́зи (indefinite plural)
елма́зът (definite singular subjective)
елма́зите (definite plural subjective)
елма́за (definite objective singular)
елма́зите (definite objective plural)
елма́за (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish الماس (elmās).


зрдн

В хода на анализа и дискусията отношение по актуални въпроси от войсковия живот и подготовката на личния състав взеха командирите на 61 садн подполковник Николай Радев и 61 зрдн подполковник Георги Гатев.

c. 2017, “В 61-ва Стрямска механизирана бригада се проведе анализ на резултатите от подготовката на командирите, щабовете и формированията през 2016 година”, in Bulgarian Land Forces, archived from the original on 2022-06-09:

V hoda na analiza i diskusijata otnošenie po aktualni vǎprosi ot vojskovija život i podgotovkata na ličnija sǎstav vzeha komandirite na 61 sadn podpolkovnik Nikolaj Radev i 61 zrdn podpolkovnik Georgi Gatev.

зенитно-ракетен зенитно-ракетен#Bulgarian

дивизион дивизион#Bulgarian

(military) Abbreviation of зенитно-ракетен дивизион (zenitno-raketen divizion).


изд.

Изд. на БАН. София.

2018, C. Gregory Knight et al., editors, Drought in Bulgaria (in English), Routledge, →ISBN:

издателство издателство#Bulgarian

Abbreviation of издателство (izdatelstvo).

Второ изд., одобр.

1925, Библиографически бюлетин […] , volumes 23-27, Библиотека, →OCLC, page 429:

издание издание#Bulgarian


нагодялка

bg-noun

нагодя́лка • (nagodjálka)

нагодя́лка (canonical)
nagodjálka (romanization)
нагодя́лка (indefinite singular)
нагодя́лки (indefinite plural)
нагодя́лката (definite singular)
нагодя́лките (definite plural)

bg-ndecl

нагодя́лка<>

[nɐɡoˈdʲa̟ɫkɐ]

нагодя́ (nagodjá, “to fit, to adjust”) + -ялка (-jalka)

affix

(colloquial, dialectal) fudging, sham (modified, distorted, or forged story)


ямурлук

bg-noun

ямурлу́к • (jamurlúk) m

ямурлу́к (canonical)
jamurlúk (romanization)
ямурлу́к (indefinite singular)
ямурлу́ци (indefinite plural)
ямурлу́кът (definite singular subjective)
ямурлу́ците (definite plural subjective)
ямурлу́ка (definite objective singular)
ямурлу́ците (definite objective plural)
ямурлу́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish یاغمورلق (yağmurluk) (whence modern Turkish yağmurluk).

bor+

Помогнаха на бай Ганя да смъкне от плещите си агарянския ямурлук, наметна си той една белгийска мантия…

1895, Алеко Константинов, Бай Ганьо:

They helped Bay Ganyo to take his agrarian raincoat off his shoulders, and he threw on a Belgian mantle…

Pomognaha na baj Ganja da smǎkne ot pleštite si agarjanskija jamurluk, nametna si toj edna belgijska mantija…


козън

bg-noun

ко́зън • (kózǎn) f

ко́зън (canonical)
kózǎn (romanization)
ко́зън (indefinite singular)
ко́зни (indefinite plural)
козънта́ (definite singular)
ко́зните (definite plural)

bg-ndecl

ко́зън<*(f)>

Reintroduced from Old Church Slavonic къзнь (kŭznĭ, “intrigue, vice”) (probably via the intermediance of Russian). Ultimately from Proto-Slavic *kъznь (“art, craft”).

ку́знец

кузня́ (kuznjá), ку́зна (kúzna, “forgery”) (dialectal)

(poetic, obsolescent) intrigue, collusion, machination (malicious action or allegation conjured with ill intent)


щанга

bg-noun

ща́нга • (štánga)

ща́нга (canonical)
štánga (romanization)
ща́нга (indefinite singular)
ща́нги (indefinite plural)
ща́нгата (definite singular)
ща́нгите (definite plural)


мускулна треска

му́скулна тре́ска

му́скулна тре́ска • (múskulna tréska)

му́скулна тре́ска (canonical)
múskulna tréska (romanization)
му́скулна тре́ска (indefinite singular)
му́скулни тре́ски (indefinite plural)
му́скулната тре́ска (definite singular)
му́скулните тре́ски (definite plural)

bg-ndecl

му́скулна<#> тре́ска<>

From мускулен (muskulen) + треска (treska).


скрипец

bg-noun

скрипе́ц • (skripéc) m

скрипе́ц (canonical)
skripéc (romanization)
скрипе́ц (indefinite singular)
скрипци́ (indefinite plural)
скрипе́цът (definite singular subjective)
скрипци́те (definite plural subjective)
скрипе́ца (definite objective singular)
скрипци́те (definite objective plural)
скрипе́ца (count-form plural)

→ Romanian: scripete


скрипец

скрипе́ц • (skripéc) m

скрипя́ скрипя#Bulgarian

(dialectal) Alternative form of скрипя́ (skripjá, “centipede”)


придърпване на горен скрипец

придъ́рпване на го́рен скрипе́ц

придъ́рпване на го́рен скрипе́ц • (pridǎ́rpvane na góren skripéc)

придъ́рпване на го́рен скрипе́ц (canonical)
pridǎ́rpvane na góren skripéc (romanization)
придъ́рпване на го́рен скрипе́ц (indefinite singular)
придъ́рпвания на го́рен скрипе́ц (indefinite plural)
придъ́рпването на го́рен скрипе́ц (definite singular)
придъ́рпванията на го́рен скрипе́ц (definite plural)

bg-ndecl

придъ́рпване<+ия> на го́рен скрипе́ц

en-придърпване_на_горен_скрипец-bg-noun-3iiWEY9E


хап

hap (romanization)
ха́пче (diminutive)
хап (indefinite singular)
ха́пове (indefinite plural)
ха́път (definite singular subjective)
ха́повете (definite plural subjective)
ха́па (definite objective singular)
ха́повете (definite objective plural)
ха́па (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish حب (“grain”) (whence Turkish hap, Greek χάπι (chápi)), of Arabic origin.


инсулт

bg-noun

инсу́лт • (insúlt)

инсу́лт (canonical)
insúlt (romanization)
инсу́лт (indefinite singular)
инсу́лти (indefinite plural)
инсу́лтът (definite singular subjective)
инсу́лтите (definite plural subjective)
инсу́лта (definite objective singular)
инсу́лтите (definite objective plural)
инсу́лта (count-form plural)


борса

бо́рса • (bórsa) f (relational adjective бо́рсов)

бо́рса (canonical)
bórsa (romanization)
бо́рсов (adjective relational)
бо́рса (indefinite singular)
бо́рси (indefinite plural)
бо́рсата (definite singular)
бо́рсите (definite plural)

Купих много акции от борсата днес.

I purchased many stocks from the exchange today.

exchange (place for conducting trading); (specifically) stock market, stock exchange

Напазарувах добре от борсата, така че няма да ходим пак тази седмица.

I did a good deal of shopping at the market, so we won't be going again this week.

Napazaruvah dobre ot borsata, taka če njama da hodim pak tazi sedmica.

market, especially a wholesale one (place where large amounts of goods are sold)


братовчедка

братовче́дка

братовче́дка • (bratovčédka) f (masculine братовче́д)

братовче́дка (canonical)
bratovčédka (romanization)
братовче́д (masculine)
братовче́дка (indefinite singular)
братовче́дки (indefinite plural)
братовче́дката (definite singular)
братовче́дките (definite plural)

bg-ndecl

братовче́дка<>

Братовчедката ми ходи да учи в Холандия.

Bratovčedkata mi hodi da uči v Holandija.


братовчед

bg-noun

братовче́дка

братовче́д • (bratovčéd) m (feminine братовче́дка)

братовче́д (canonical)
bratovčéd (romanization)
братовче́дка (feminine)
братовче́д (indefinite singular)
братовче́ди (indefinite plural)
братовче́дът (definite singular subjective)
братовче́дите (definite plural subjective)
братовче́да (definite objective singular)
братовче́дите (definite objective plural)
братовче́да (count-form plural)

bg-ndecl

братовче́д<>

Inherited from Old Church Slavonic братоучѧдъ. By surface analysis, бра́тов (brátov, “brother's, brotherly”) + че́д(о) (čéd(o), “child”).

surf

Братовчеда ми ходи да учи в Холандия.


навой

bg-noun

на́вой • (návoj) m

на́вой (canonical)
návoj (romanization)
на́вой (indefinite singular)
на́вои (indefinite plural)
на́воят (definite singular subjective)
на́воите (definite plural subjective)
на́воя (definite objective singular)
на́воите (definite objective plural)
на́воя (count-form plural)

(obsolete) A place where women weave, sow, etc.

навуща навуща#Bulgarian

(rare) A thread wrapped around the навуща (navušta, “threads used to fasten the trouser leg”) in order to secure them. More pertinent in traditional Bulgarian male dress.


вагони

head

ваго́ни • (vagóni)

ваго́ни (canonical)
vagóni (romanization)

ваго́н вагон#Bulgarian


съдове

съ́дове • (sǎ́dove)

съ́дове (canonical)
sǎ́dove (romanization)


скръбна вест

bg-noun

скръ́бна вест

скръ́бна вест • (skrǎ́bna vest) f

скръ́бна вест (canonical)
skrǎ́bna vest (romanization)
скръ́бна ве́ст (indefinite singular)
скръ́бни ве́сти (indefinite plural)
скръ́бната ве́ст (definite singular)
скръ́бните ве́сти (definite plural)

bg-ndecl

скръ́бна<#> вест<(f)>


мъск

mǎsk (romanization)
мъска́ (feminine)
мъск (indefinite singular)
мъскове́ (indefinite plural)
мъскъ́т (definite singular subjective)
мъскове́те (definite plural subjective)
мъска́ (definite objective singular)
мъскове́те (definite objective plural)
мъ́ска (count-form plural)

From Proto-Slavic *mъskъ, probably of Paleo-Balkan descent, akin to Albanian mushk (“mule”), Aromanian mușcă (“mule”), Latin mūlus (“mule”) (<*muslos), Ancient Greek μυχλός (mukhlós, “stallion”). Further origin is unclear. Meyer hypothesizes a possible relation to the ethnonym of the ancient people Mysoi and/or Muški.

cog

(historical) mule (hybrid between a male donkey and a female horse)


авиоас

bg-noun

авиоа́с • (avioás) m

авиоа́с (canonical)
avioás (romanization)
авиоа́с (indefinite singular)
авиоа́сове (indefinite plural)
авиоа́сът (definite singular subjective)
авиоа́совете (definite plural subjective)
авиоа́са (definite objective singular)
авиоа́совете (definite objective plural)
авиоа́са (count-form plural)

bg-ndecl

авиоа́с<++ове>

From а́вио- (ávio-, “aero-, aviation”) + ас (as, “ace”).

prefix

(aviation, military) ace (highly skilled pilot)


авиобос

bg-noun

а́виобос • (áviobos) m

а́виобос (canonical)
áviobos (romanization)
а́виобос (indefinite singular)
а́виобосове (indefinite plural)
а́виобосът (definite singular subjective)
а́виобосовете (definite plural subjective)
а́виобоса (definite objective singular)
а́виобосовете (definite objective plural)
а́виобоса (count-form plural)

bg-ndecl

а́виобос<++ове>

From а́вио- (ávio-, “aero-, aviation”) + бос (bos, “boss, mogul”).


авиобранш

bg-noun

а́виобранш or авиобра́нш • (áviobranš or aviobránš) m

а́виобранш (canonical)
авиобра́нш (canonical)
áviobranš (romanization)
aviobránš (romanization)
а́виобранш (indefinite singular)
а́виобраншове (indefinite plural)
а́виобраншът (definite singular subjective)
а́виобраншовете (definite plural subjective)
а́виобранша (definite objective singular)
а́виобраншовете (definite objective plural)
а́виобранша (count-form plural)

bg-ndecl

а́виобранш<++ове>

From а́вио- (ávio-, “aero-, aviation”) + бранш (branš, “sector”).


авиоспорт

bg-noun

авиоспо́рт • (aviospórt) m

авиоспо́рт (canonical)
aviospórt (romanization)
авиоспо́рт (indefinite singular)
авиоспо́ртове (indefinite plural)
авиоспо́ртът (definite singular subjective)
авиоспо́ртовете (definite plural subjective)
авиоспо́рта (definite objective singular)
авиоспо́ртовете (definite objective plural)
авиоспо́рта (count-form plural)

bg-ndecl

авиоспо́рт<++ове>

air sport (recreational activity performed in flight)


авиопарк

bg-noun

а́виопарк • (áviopark) m

а́виопарк (canonical)
áviopark (romanization)
а́виопарк (indefinite singular)
а́виопаркове (indefinite plural)
а́виопаркът (definite singular subjective)
а́виопарковете (definite plural subjective)
а́виопарка (definite objective singular)
а́виопарковете (definite objective plural)
а́виопарка (count-form plural)

bg-ndecl

а́виопарк<++ове>

From а́вио- (ávio-, “aero-”) + парк (park, “park”).


авиоджет

bg-noun

а́виоджет • (áviodžet) m

а́виоджет (canonical)
áviodžet (romanization)
а́виоджет (indefinite singular)
а́виоджетове (indefinite plural)
а́виоджетът (definite singular subjective)
а́виоджетовете (definite plural subjective)
а́виоджета (definite objective singular)
а́виоджетовете (definite objective plural)
а́виоджета (count-form plural)

bg-ndecl

а́виоджет<++ове>

From а́вио- (ávio-, “aero-, aviation”) + джет (džet, “jet”).


автовлак

bg-noun

а́втовлак • (ávtovlak) m

а́втовлак (canonical)
ávtovlak (romanization)
а́втовлак (indefinite singular)
а́втовлакове (indefinite plural)
а́втовлакът (definite singular subjective)
а́втовлаковете (definite plural subjective)
а́втовлака (definite objective singular)
а́втовлаковете (definite objective plural)
а́втовлака (count-form plural)

bg-ndecl

а́втовлак<++ове>

From а́вто- (ávto-, “auto-”) + влак (vlak, “train”).

prefix

road train (automobile which drags carriages behind it)


авиофлот

bg-noun

авиофло́т or а́виофлот • (avioflót or ávioflot) m

авиофло́т (canonical)
а́виофлот (canonical)
avioflót (romanization)
ávioflot (romanization)
авиофло́т (indefinite singular)
авиофло́ти (indefinite plural)
авиофло́тът (definite singular subjective)
авиофло́тите (definite plural subjective)
авиофло́та (definite objective singular)
авиофло́тите (definite objective plural)
авиофло́та (count-form plural)

aerial fleet (agglomeration of aerial military forces)


авиополк

авиопо́лк • (aviopólk) m

авиопо́лк (canonical)
aviopólk (romanization)
авиопо́лк (indefinite singular)
авиопо́лкове (indefinite plural)
авиопо́лкът (definite singular subjective)
авиопо́лковете (definite plural subjective)
авиопо́лка (definite objective singular)
авиопо́лковете (definite objective plural)
авиопо́лка (count-form plural)

bg-ndecl

авиопо́лк<++ове>


свинеферма

bg-noun

свинефе́рма • (svineférma) f

свинефе́рма (canonical)
svineférma (romanization)
свинефе́рма (indefinite singular)
свинефе́рми (indefinite plural)
свинефе́рмата (definite singular)
свинефе́рмите (definite plural)

bg-ndecl

свинефе́рма<>

From свиня́ (svinjá, “swine”) + -е- (-e-) + фе́рма (férma, “farm”).


свиневъд

bg-noun

свиневъ́д • (svinevǎ́d) m (relational adjective свиневъ́ден)

свиневъ́д (canonical)
svinevǎ́d (romanization)
свиневъ́ден (adjective relational)
свиневъ́д (indefinite singular)
свиневъ́ди (indefinite plural)
свиневъ́дът (definite singular subjective)
свиневъ́дите (definite plural subjective)
свиневъ́да (definite objective singular)
свиневъ́дите (definite objective plural)
свиневъ́да (count-form plural)

From свиня́ (svinjá, “swine”) + -е- (-e-) + въд (vǎd, “breeder”, from verb въ́дя).

compound

swine breeder (specialist in tending to and breeding pigs)


авиоклуб

bg-noun

а́виоклуб • (ávioklub) m

а́виоклуб (canonical)
ávioklub (romanization)
а́виоклуб (indefinite singular)
а́виоклубове (indefinite plural)
а́виоклубът (definite singular subjective)
а́виоклубовете (definite plural subjective)
а́виоклуба (definite objective singular)
а́виоклубовете (definite objective plural)
а́виоклуба (count-form plural)

bg-ndecl

а́виоклуб<++ове>

From а́вио- (ávio-, “aero-”) + клуб (klub, “club”).

prefix

aeroclub (group of people with interest in aviation, etc.)


автоклуб

bg-noun

а́втоклуб • (ávtoklub) m

а́втоклуб (canonical)
ávtoklub (romanization)
а́втоклуб (indefinite singular)
а́втоклуби (indefinite plural)
а́втоклубът (definite singular subjective)
а́втоклубите (definite plural subjective)
а́втоклуба (definite objective singular)
а́втоклубите (definite objective plural)
а́втоклуба (count-form plural)

From а́вто- (ávto-, “auto-”) + клуб (klub, “club”).

prefix

car club (group of people with interest in cars)


амперчас

bg-noun

а́мперча́с • (ámperčás) m

а́мперча́с (canonical)
ámperčás (romanization)
а́мперча́с (indefinite singular)
амперчаси́ (indefinite plural)
амперчасъ́т (definite singular subjective)
амперчаси́те (definite plural subjective)
амперчаса́ (definite objective singular)
амперчаси́те (definite objective plural)
а́мперча́са (count-form plural)

bg-ndecl

а́мперча́с<b>

а́мпер-ча́с ампер-час#Bulgarian

Alternative form of а́мпер-ча́с (ámper-čás)


антишок

bg-noun

а́нтишо́к • (ántišók) m (relational adjective а́нтишо́ков)

а́нтишо́к (canonical)
ántišók (romanization)
а́нтишо́ков (adjective relational)
а́нтишо́к (indefinite singular)
а́нтишо́кове (indefinite plural)
а́нтишо́кът (definite singular subjective)
а́нтишо́ковете (definite plural subjective)
а́нтишо́ка (definite objective singular)
а́нтишо́ковете (definite objective plural)
а́нтишо́ка (count-form plural)

bg-ndecl

а́нтишо́к<++ове>

Borrowed from English antishock, or from анти- (anti-) + шок (šok).


антистрес

bg-noun

а́нтистре́сов

а́нтистре́с • (ántistrés) m (relational adjective а́нтистре́сов)

а́нтистре́с (canonical)
ántistrés (romanization)
а́нтистре́сов (adjective relational)
а́нтистре́с (indefinite singular)
а́нтистре́сове (indefinite plural)
а́нтистре́сът (definite singular subjective)
а́нтистре́совете (definite plural subjective)
а́нтистре́са (definite objective singular)
а́нтистре́совете (definite objective plural)
а́нтистре́са (count-form plural)

bg-ndecl

а́нтистре́с<++ове>

Borrowed from English antistress, or formed from а́нти- (ánti-) + стрес (stres).


аероклуб

bg-noun

а́ероклуб • (áeroklub) m

а́ероклуб (canonical)
áeroklub (romanization)
а́ероклуб (indefinite singular)
а́ероклубове (indefinite plural)
а́ероклубът (definite singular subjective)
а́ероклубовете (definite plural subjective)
а́ероклуба (definite objective singular)
а́ероклубовете (definite objective plural)
а́ероклуба (count-form plural)

bg-ndecl

а́ероклуб<++ове>


аквабайк

bg-noun

акваба́йк • (akvabájk) m

акваба́йк (canonical)
akvabájk (romanization)
акваба́йк (indefinite singular)
акваба́йкове (indefinite plural)
акваба́йкът (definite singular subjective)
акваба́йковете (definite plural subjective)
акваба́йка (definite objective singular)
акваба́йковете (definite objective plural)
акваба́йка (count-form plural)

bg-ndecl

акваба́йк<++ове>

Ultimately from English aquabike, possibly via Russian аквабайк (akvabajk).

aquabike (motorised personal vehicle that travels on water; jetski)


транспортир

bg-noun

транспорти́р

транспорти́р • (transportír)

транспорти́р (canonical)
transportír (romanization)
транспорти́р (indefinite singular)
транспорти́ри (indefinite plural)
транспорти́рът (definite singular subjective)
транспорти́рите (definite plural subjective)
транспорти́ра (definite objective singular)
транспорти́рите (definite objective plural)
транспорти́ра (count-form plural)

bg-ndecl

транспорти́р<>

Borrowed from Russian транспорти́р (transportír), ultimately from Latin trānsportō.

bor+

транспорти́р

bg:транспортир


гурел

bg-noun

гу́рел • (gúrel) m (relational adjective гурели́в, diminutive гу́релче)

гу́рел (canonical)
gúrel (romanization)
гурели́в (adjective relational)
гу́релче (diminutive)
гу́рел (indefinite singular)
гу́рели (indefinite plural)
гу́рли (indefinite plural)
гу́релът (definite singular subjective)
гу́релите (definite plural subjective)
гу́рлите (definite plural subjective)
гу́рела (definite objective singular)
гу́релите (definite objective plural)
гу́рлите (definite objective plural)
гу́рела (count-form plural)

bg-ndecl

гу́рел</pl:гу́рели:гу́рли/count:гу́рела>

Inherited from Proto-Slavic *gurьlъ, cognate with Macedonian гурелка (gurelka).

Преди излизане е необходимо да премахнем сутрешните гу́рли от очите си.

Before heading out, one ought to get rid of morning eye gunk.

Predi izlizane e neobhodimo da premahnem sutrešnite gúrli ot očite si.


анкерпласт

bg-noun

а́нкерпласт • (ánkerplast) m

а́нкерпласт (canonical)
ánkerplast (romanization)
а́нкерпласт (indefinite singular)
а́нкерпластове (indefinite plural)
а́нкерпластът (definite singular subjective)
а́нкерпластовете (definite plural subjective)
а́нкерпласта (definite objective singular)
а́нкерпластовете (definite objective plural)
а́нкерпласта (count-form plural)

bg-ndecl

а́нкерпласт<++ове>

A genericized trademark from the German Ankerplast plaster brand, whose name in turn derives from Anker (“anchor”) + Plastir (“plaster”).

(trademark, pharmacy) A type of plaster or band-aid, whose gauze is imbued with an antiseptic agent to treat wounds.

trademark; pharmacy; trademark; pharmacy


дръзкост

bg-noun

дръ́зкост • (drǎ́zkost) f

дръ́зкост (canonical)
drǎ́zkost (romanization)
дръ́зкост (indefinite singular)
дръ́зкости (indefinite plural)
дръзкостта́ (definite singular)
дръ́зкостите (definite plural)

From дъ́рзък (dǎ́rzǎk, “audacious”, using form stem) + -ост (-ost, nominalizing suffix).

suffix

дъ́рзост дързост#Bulgarian


лекост

bg-noun

ле́кост • (lékost) f

ле́кост (canonical)
lékost (romanization)
ле́кост (indefinite singular)
ле́кости (indefinite plural)
лекостта́ (definite singular)
ле́костите (definite plural)

лекота́ лекота#Bulgarian

Synonym of лекота́ (lekotá, “lightness”).


нахалство

наха́лство • (nahálstvo) n

наха́лство (canonical)
nahálstvo (romanization)
наха́лство (indefinite singular)
наха́лства (indefinite plural)
наха́лството (definite singular)
наха́лствата (definite plural)

bg-ndecl

наха́лство<>

From наха́лен (nahálen) + -ство (-stvo).

impudence, insolence, impertinence, arrogance


императорство

bg-noun

импера́торство

импера́торство • (imperátorstvo) n

импера́торство (canonical)
imperátorstvo (romanization)
импера́торство (indefinite singular)
импера́торства (indefinite plural)
импера́торството (definite singular)
импера́торствата (definite plural)

bg-ndecl

импера́торство<>

From импера́тор (imperátor, “emperor”) + -ство (-stvo).


ер малък

bg-noun

е́р ма́лък • (ér málǎk) m

е́р ма́лък (canonical)
ér málǎk (romanization)

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-ер малък.wav

From ер (er, “yer”) + ма́лък (málǎk, “small”), literally “small yer”. Compare Ancient Greek ὂ μικρόν (ò mikrón, literally “small o”).

noncog

ь (ʹ), the 28th letter of the Bulgarian alphabet.


дързост

bg-noun

дъ́рзост • (dǎ́rzost) f (relational adjective дъ́рзостен)

дъ́рзост (canonical)
dǎ́rzost (romanization)
дъ́рзостен (adjective relational)
дъ́рзост (indefinite singular)
дъ́рзости (indefinite plural)
дързостта́ (definite singular)
дъ́рзостите (definite plural)

Inherited from Old Church Slavonic дрьзость (drĭzostĭ), formed from дрьзъ (drĭzŭ) + -ость (-ostĭ). Cognate with Czech drzost.


идолатрия

bg-noun

идола́трия • (idolátrija) f

идола́трия (canonical)
idolátrija (romanization)
идола́трия (indefinite singular)
идола́трии (indefinite plural)
идола́трията (definite singular)
идола́триите (definite plural)

bg-ndecl

идола́трия<>

From Ancient Greek εἰδωλολατρίᾱ (eidōlolatríā).

bor

εἰδωλολατρίᾱ


идолопоклонщина

bg-noun

идолопокло́ннищина

идолопокло́ннищина • (idolopoklónniština) n

идолопокло́ннищина (canonical)
idolopoklónniština (romanization)
идолопокло́ннищина (indefinite singular)
идолопокло́ннищини (indefinite plural)
идолопокло́ннищината (definite singular)
идолопокло́ннищините (definite plural)

bg-ndecl

идолопокло́ннищина<>

From и́дол (ídol, “idol”) + -о- (-o-, excrescent о sound) + покло́ннищина (poklónniština, “worship”), literally “idol worship”.

affix

покло́ннищина


идолопоклонничество

bg-noun

идолопокло́нничество

идолопокло́нничество • (idolopoklónničestvo) n

идолопокло́нничество (canonical)
idolopoklónničestvo (romanization)
идолопокло́нничество (indefinite singular)
идолопокло́нничества (indefinite plural)
идолопокло́нничеството (definite singular)
идолопокло́нничествата (definite plural)

bg-ndecl

идолопокло́нничество<>

From и́дол (ídol, “idol”) + -о- (-o-, excrescent о sound) + покло́нничество (poklónničestvo, “worship”), literally “idol worship”.

affix

покло́нничество

Той изповядва невероятно идолопоклонничество към шефа си.

He observes incredible, blind servitude to his boss.

Toj izpovjadva neverojatno idolopoklonničestvo kǎm šefa si.

(figurative) blind or servile adherence or following


независимост

bg-noun

незави́симост

незави́симост • (nezavísimost) f

незави́симост (canonical)
nezavísimost (romanization)
незави́симост (indefinite singular)
незави́симости (indefinite plural)
независимостта́ (definite singular)
незави́симостите (definite plural)

bg-ndecl

незави́симост<>


юдей

юде́й (canonical)
judéj (romanization)
юде́йка (feminine)
юде́й (indefinite singular)
юде́и (indefinite plural)
юде́ят (definite singular subjective)
юде́ите (definite plural subjective)
юде́я (definite objective singular)
юде́ите (definite objective plural)
юде́я (count-form plural)

Apparently related to Latin Iūdaea, the Latin name for the Israelite tribe of Judah.

(historical) Israelite; a Jew in antiquity.


наемен убиец

bg-noun

нае́мен уби́ец

нае́мен уби́йца

нае́мен уби́ец • (naémen ubíec) m (feminine нае́мен уби́йца)

нае́мен уби́ец (canonical)
naémen ubíec (romanization)
нае́мен уби́йца (feminine)
нае́мен уби́ец (indefinite singular)
нае́мен уби́йци (indefinite plural)
нае́мен уби́ецът (definite singular subjective)
нае́мен уби́йците (definite plural subjective)
нае́мен уби́еца (definite objective singular)
нае́мен уби́йците (definite objective plural)
нае́мен уби́ецо (singular vocative)
нае́мен уби́йци (plural vocative)

bg-ndecl

нае́мен уби́ец<*(h)>

нае́мен (naémen, “rental, paid”) + уби́ец (ubíec, “killer, assassin”)


агробиология

bg-noun

агробиоло́гия

агробиологи́чен

агробиоло́гия • (agrobiológija) f (relational adjective агробиологи́чен)

агробиоло́гия (canonical)
agrobiológija (romanization)
агробиологи́чен (adjective relational)
агробиоло́гия (indefinite singular)
агробиоло́гията (definite singular)

bg-ndecl

агробиоло́гия</n:sg>

From агро- (agro-) + биоло́гия (biológija). The aгро- (agro-) element is a back-formation from агроно́м (agronóm), ultimately from Ancient Greek ἀγρονόμος (agronómos).

(biology) agrobiology (the science of plant life and nutrition)


нацизъм

bg-noun

наци́зъм • (nacízǎm)

наци́зъм (canonical)
nacízǎm (romanization)
наци́зъм (indefinite singular)
наци́змът (definite singular subjective)
наци́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

наци́зъм</n:sg>


фашизъм

bg-noun

фаши́зъм • (fašízǎm)

фаши́зъм (canonical)
fašízǎm (romanization)
фаши́зъм (indefinite singular)
фаши́змът (definite singular subjective)
фаши́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

фаши́зъм</n:sg>


артрок

bg-noun

артро́к • (artrók) m

артро́к (canonical)
artrók (romanization)
артро́к (indefinite singular)
артро́кът (definite singular subjective)
артро́ка (definite objective singular)

bg-ndecl

артро́к</n:sg>


афтършейв

bg-noun

а́фтършейв • (áftǎršejv) m

а́фтършейв (canonical)
áftǎršejv (romanization)
а́фтършейв (indefinite singular)
а́фтършейвове (indefinite plural)
а́фтършейвът (definite singular subjective)
а́фтършейвовете (definite plural subjective)
а́фтършейва (definite objective singular)
а́фтършейвовете (definite objective plural)
а́фтършейва (count-form plural)

bg-ndecl

а́фтършейв<+ове>


аудиодиск

bg-noun

а́удиодиск • (áudiodisk) m

а́удиодиск (canonical)
áudiodisk (romanization)
а́удиодиск (indefinite singular)
а́удиодискове (indefinite plural)
а́удиодискът (definite singular subjective)
а́удиодисковете (definite plural subjective)
а́удиодиска (definite objective singular)
а́удиодисковете (definite objective plural)
а́удиодиска (count-form plural)

bg-ndecl

а́удиодиск<+ове>

audio disc; a disc with audio encoded on it.


аудиоклип

bg-noun

а́удиоклип • (áudioklip) m

а́удиоклип (canonical)
áudioklip (romanization)
а́удиоклип (indefinite singular)
а́удиоклипове (indefinite plural)
а́удиоклипът (definite singular subjective)
а́удиоклиповете (definite plural subjective)
а́удиоклипа (definite objective singular)
а́удиоклиповете (definite objective plural)
а́удиоклипа (count-form plural)

bg-ndecl

а́удиоклип<+ове>


ауфтакт

bg-noun

а́уфтакт • (áuftakt) m

а́уфтакт (canonical)
áuftakt (romanization)
а́уфтакт (indefinite singular)
а́уфтактове (indefinite plural)
а́уфтактът (definite singular subjective)
а́уфтактовете (definite plural subjective)
а́уфтакта (definite objective singular)
а́уфтактовете (definite objective plural)
а́уфтакта (count-form plural)

bg-ndecl

а́уфтакт<+ове>


афтършок

bg-noun

а́фтършок • (áftǎršok) m

а́фтършок (canonical)
áftǎršok (romanization)
а́фтършок (indefinite singular)
а́фтършокове (indefinite plural)
а́фтършокът (definite singular subjective)
а́фтършоковете (definite plural subjective)
а́фтършока (definite objective singular)
а́фтършоковете (definite objective plural)
а́фтършока (count-form plural)

bg-ndecl

а́фтършок<+ове>


бакщаг

bg-noun

ба́кщаг • (bákštag) m

ба́кщаг (canonical)
bákštag (romanization)
ба́кщаг (indefinite singular)
ба́кщази (indefinite plural)
ба́кщагове (indefinite plural)
ба́кщагът (definite singular subjective)
ба́кщазите (definite plural subjective)
ба́кщаговете (definite plural subjective)
ба́кщага (definite objective singular)
ба́кщазите (definite objective plural)
ба́кщаговете (definite objective plural)
ба́кщага (count-form plural)

bg-ndecl

ба́кщаг<+,+ове>

(nautical) backstay (a part of the rigging of a sailing ship extending from the top of the mast (masthead) to the back of the ship; they support the strain on all upper masts and provide additional support to the shrouds when the wind is abaft the beam)


свинско

bg-noun

сви́нско • (svínsko) n

сви́нско (canonical)
svínsko (romanization)
сви́нско (indefinite singular)
сви́нското (definite singular)

bg-ndecl

сви́нско</n:sg>

Neuter form of сви́нски (svínski, “swine”, adjective).


опаковка

bg-noun

опако́вка • (opakóvka) f

опако́вка (canonical)
opakóvka (romanization)
опако́вка (indefinite singular)
опако́вки (indefinite plural)
опако́вката (definite singular)
опако́вките (definite plural)


статуетка

статуе́тка • (statuétka) f

статуе́тка (canonical)
statuétka (romanization)
статуе́тка (nominative singular)
статуе́тки (nominative plural)
статуе́тки (genitive singular)
статуе́ток (genitive plural)
статуе́тці (dative singular)
статуе́ткам (dative plural)
статуе́тку (accusative singular)
статуе́тки (accusative plural)
статуе́ткою (instrumental singular)
статуе́тками (instrumental plural)
статуе́тці (locative singular)
статуе́тках (locative plural)
статуе́тко (singular vocative)
статуе́тки (plural vocative)

uk-ndecl

статуе́тка<*>

Borrowed from French statuette. Morphologically equivalent to ста́туя (státuja) + -етка (-etka).


кафеджийка

bg-noun

кафеджи́йка • (kafedžíjka) f

кафеджи́йка (canonical)
kafedžíjka (romanization)

кафеджи́я кафеджия#Bulgarian

female equivalent of кафеджи́я (kafedžíja): a coffeewoman


кафеджия

кафеджи́я • (kafedžíja) m (feminine кафеджи́йка)

кафеджи́я (canonical)
kafedžíja (romanization)
кафеджи́йка (feminine)

Borrowed from Ottoman Turkish قهوهجی (ḳahveci). By surface analysis, кафе́ (kafé) + -джия (-džija).


шибаняк

bg-noun

шибаня́к • (šibanják) m (feminine шибаня́чка)

шибаня́к (canonical)
šibanják (romanization)
шибаня́чка (feminine)
шибаня́к (indefinite singular)
шибаня́ци (indefinite plural)
шибаня́кът (definite singular subjective)
шибаня́ците (definite plural subjective)
шибаня́ка (definite objective singular)
шибаня́ците (definite objective plural)
шибаня́ко (singular vocative)
шибаня́ци (plural vocative)

bg-ndecl

шибаня́к<(h)>

ши́бан (šíban, “damned, accursed”) + -як (-jak)

affix

(figurative, offensive, slightly vulgar) contemptible person (motherf*cker)


цаца

bg-noun

ца́ца • (cáca) f

ца́ца (canonical)
cáca (romanization)
ца́ца (indefinite singular)
ца́ци (indefinite plural)
ца́цата (definite singular)
ца́ците (definite plural)

Uncertain. Might be related to Turkish çaça (“sprat”).

Sprattus sprattus
Sprattus sprattus#Translingual


обой

обо́й • (obój) m

обо́й (canonical)
obój (romanization)
обо́й (indefinite singular)
обо́и (indefinite plural)
обо́ят (definite singular subjective)
обо́ите (definite plural subjective)
обо́я (definite objective singular)
обо́ите (definite objective plural)
обо́я (count-form plural)


китарист

китари́ст • (kitaríst) m

китари́ст (canonical)
kitaríst (romanization)
китари́ст (indefinite singular)
китари́сти (indefinite plural)
китари́стът (definite singular subjective)
китари́стите (definite plural subjective)
китари́ста (definite objective singular)
китари́стите (definite objective plural)
китари́ста (count-form plural)


полукръг

полукръ́г • (polukrǎ́g) m

полукръ́г (canonical)
polukrǎ́g (romanization)
полукръ́г (indefinite singular)
полукръ́гове (indefinite plural)
полукръ́гът (definite singular subjective)
полукръ́говете (definite plural subjective)
полукръ́га (definite objective singular)
полукръ́говете (definite objective plural)
полукръ́га (count-form plural)

bg-ndecl

полукръ́г<+ове>


кръстоносец

bg-noun

кръстоно́сец

кръстоно́сец • (krǎstonósec) m

кръстоно́сец (canonical)
krǎstonósec (romanization)
кръстоно́сец (indefinite singular)
кръстоно́сци (indefinite plural)
кръстоно́сецът (definite singular subjective)
кръстоно́сците (definite plural subjective)
кръстоно́сеца (definite objective singular)
кръстоно́сците (definite objective plural)
кръстоно́сеца (count-form plural)

bg-ndecl

кръстоно́сец<*>


пергел

bg-noun

перге́л • (pergél) m

перге́л (canonical)
pergél (romanization)
перге́л (indefinite singular)
перге́ли (indefinite plural)
перге́лът (definite singular subjective)
перге́лите (definite plural subjective)
перге́ла (definite objective singular)
перге́лите (definite objective plural)
перге́ла (count-form plural)


бряст

brjast (romanization)
бряст (indefinite singular)
бря́стове (indefinite plural)
бря́стът (definite singular subjective)
бря́стовете (definite plural subjective)
бря́ста (definite objective singular)
бря́стовете (definite objective plural)
бря́ста (count-form plural)


вълколак

вълкола́к • (vǎlkolák) m

вълкола́к (canonical)
vǎlkolák (romanization)
вълкола́к (indefinite singular)
вълкола́ци (indefinite plural)
вълкола́кът (definite singular subjective)
вълкола́ците (definite plural subjective)
вълкола́ка (definite objective singular)
вълкола́ците (definite objective plural)
вълкола́ка (count-form plural)

desc

→ Byzantine Greek: βουλκόλαξ (boulkólax, “vampire”)

From Proto-Slavic *vьlkolakъ (“werewolf”).


ръкав

bg-noun

ръка́в • (rǎkáv) m

ръка́в (canonical)
rǎkáv (romanization)
ръка́в (indefinite singular)
ръка́ви (indefinite plural)
ръка́вът (definite singular subjective)
ръка́вите (definite plural subjective)
ръка́ва (definite objective singular)
ръка́вите (definite objective plural)
ръка́ва (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *rǫkavъ. By surface analysis, ръка́ (rǎká, “arm”) + -ав (-av)

surf

slough, branch, arm (of a river, stream)


аутизъм

bg-noun

аути́зъм • (autízǎm) m

аути́зъм (canonical)
autízǎm (romanization)
аути́зъм (indefinite singular)
аути́змът (definite singular subjective)
аути́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

аути́зъм</n:sg>


ватманка

bg-noun

ва́тманка • (vátmanka) f (masculine ва́тман)

ва́тманка (canonical)
vátmanka (romanization)
ва́тман (masculine)
ва́тманка (indefinite singular)
ва́тманки (indefinite plural)
ва́тманката (definite singular)
ва́тманките (definite plural)

Suffixed from ва́тман (vátman, “tram driver”) + -ка (-ka, feminine occupational suffix), in turn form French wattman.


полицайка

bg-noun

полица́йка • (policájka) f (masculine полица́й)

полица́йка (canonical)
policájka (romanization)
полица́й (masculine)
полица́йка (indefinite singular)
полица́йки (indefinite plural)
полица́йката (definite singular)
полица́йките (definite plural)

bg-ndecl

полица́йка<>

From полица́й (policáj, “policeman”) + -ка (-ka, feminine occupational suffix).


юбилярка

юбиля́рка (canonical)
jubiljárka (romanization)
юбиля́рка (indefinite singular)
юбиля́рки (indefinite plural)
юбиля́рката (definite singular)
юбиля́рките (definite plural)

From юбиля́р (jubiljár, “jubilarian”) + -ка (-ka, feminine suffix).

female jubilarian (female person celebrating a jubilee)


юан

bg-noun

юа́н • (juán) m

юа́н (canonical)
juán (romanization)
юа́н (indefinite singular)
юа́ни (indefinite plural)
юа́нът (definite singular subjective)
юа́ните (definite plural subjective)
юа́на (definite objective singular)
юа́ните (definite objective plural)
юа́на (count-form plural)

Вече предлагаме сметки в юани.

(numismatics, countable) renminbi; the Chinese yuan

Продаде си колата за един юан като шега.

Prodade si kolata za edin juan kato šega.

renminbi; the Chinese yuan
One unit of this currency.


юговина

ю́говина • (júgovina) f

ю́говина (canonical)
júgovina (romanization)
ю́говина (indefinite singular)
ю́говини (indefinite plural)
ю́говината (definite singular)
ю́говините (definite plural)

From ю́гов (júgov, “southern”) + -ина (-ina).

Градината стои точно в юговината, така че е винаги топло там.
Gradinata stoi točno v jugovinata, taka če e vinagi toplo tam.
The garden faces directly south, so it's always warm there.

literally, “The garden stands directly in the south-facing place, so it is always warm there.”


юдино желязо

ю́дино желя́зо

ю́дино желя́зо • (júdino željázo) n

ю́дино желя́зо (canonical)
júdino željázo (romanization)
ю́дино желя́зо (indefinite singular)
ю́диното желя́зо (definite singular)

bg-ndecl

ю́дино<#> желя́зо</n:sg>

ю́дино (júdino, “succubus's, juda's”, neuter form) + желя́зо (željázo, “iron”).