маджарин

маджа́рин • (madžárin) m (feminine маджа́рка)

маджа́рин (canonical)
madžárin (romanization)
маджа́рка (feminine)
маджа́рин (indefinite singular)
маджа́ри (indefinite plural)
маджа́ринът (definite singular subjective)
маджа́рите (definite plural subjective)
маджа́рина (definite objective singular)
маджа́рите (definite objective plural)
маджа́рино (singular vocative)
маджа́ри (plural vocative)

bg-ndecl

маджа́рин<(ин)(h)>

Той говореше по немски като ист немец, маджарски като маджарин, говореше порядочно по французски и разбираше добре влашкий език, но се криеше; […]

(Can we date this quote?), Vasil Popovich, An Episode from Mehadia:

He spoke German like a real German, spoke Hungarian like a real Hungarian, had a decent knowledge of French and could understand the Wallachian (Romanian) language pretty well, but he was hiding; […]

Toj govoreše po nemski kato ist nemec, madžarski kato madžarin, govoreše porjadočno po francuzski i razbiraše dobre vlaškij ezik, no se krieše; […]


леденика

bg-noun

ледени́ка • (ledeníka) f

ледени́ка (canonical)
ledeníka (romanization)
ледени́ка (indefinite singular)
ледени́ката (definite singular)

bg-ndecl

ледени́ка</n:sg>

By surface analysis, ле́ден (léden, “icy”) + -ика (-ika).


звъника

bg-noun

звъни́ка • (zvǎníka) f

звъни́ка (canonical)
zvǎníka (romanization)
звъни́ка (indefinite singular)
звъни́ки (indefinite plural)
звъни́ката (definite singular)
звъни́ките (definite plural)
звъни́ко (singular vocative)
звъни́ки (plural vocative)

bg-ndecl

звъни́ка<(v)>

By surface analysis, звън (zvǎn, “ring, clang”) + -ика (-ika).

surf

(dialectal) St. John's wort (flower of genus Hypericum)


мушика

bg-noun

муши́ка • (mušíka) f

муши́ка (canonical)
mušíka (romanization)
муши́ка (indefinite singular)
муши́ки (indefinite plural)
муши́ката (definite singular)
муши́ките (definite plural)

By surface analysis, му́ша (múša, “to poke, to jab”) + -ика (-ika).

surf

(dialectal) woodworm (larvae of various species of insects which feed on wood)


ужика

bg-noun

ужика • (užika) m

By surface analysis, въжи (vǎži, “conjoined, tied together”) + -ика (-ika).

surf

въ́жник въжник#Bulgarian

(Middle Bulgarian) Obsolete form of въ́жник (vǎ́žnik, “associate, fellow”).


пълнозърнест хляб

bg-noun

пълнозъ́рнест хляб

пълнозъ́рнест хляб • (pǎlnozǎ́rnest hljab) m

пълнозъ́рнест хляб (canonical)
pǎlnozǎ́rnest hljab (romanization)

From пълнозъ́рнест (pǎlnozǎ́rnest, “wholemeal”) + хляб (hljab, “bread”)

compound

пълнозъ́рнест


тениска

bg-noun

те́ниска • (téniska) f

те́ниска (canonical)
téniska (romanization)
те́ниска (indefinite singular)
те́ниски (indefinite plural)
те́ниската (definite singular)
те́ниските (definite plural)

Audio

Те́ниска е с къ́си ръка́ви


смрадлика

смрадли́ка • (smradlíka) f

смрадли́ка (canonical)
smradlíka (romanization)
смрадли́ка (indefinite singular)
смрадли́ки (indefinite plural)
смрадли́ката (definite singular)
смрадли́ките (definite plural)
смрадли́ко (singular vocative)
смрадли́ки (plural vocative)

bg-ndecl

смрадли́ка<(v)>

From an l-derivative of Bulgarian смрад (smrad, “stench”) (cf. Bulgarian смрадли́в (smradlív, “stinky”)) + -ика (-ika).

cog

sumac, smoke tree (shrub of genus Cotinus)


осика

bg-noun

оси́ка • (osíka) f

оси́ка (canonical)
osíka (romanization)
оси́ка (indefinite singular)
оси́ки (indefinite plural)
оси́ката (definite singular)
оси́ките (definite plural)
оси́ко (singular vocative)
оси́ки (plural vocative)

aspen, apse (tree of genus Populus, usually European aspen)


смокиня

смоки́ня • (smokínja) f (relational adjective смоки́нов)

смоки́ня (canonical)
smokínja (romanization)
смоки́нов (adjective relational)
смоки́ня (indefinite singular)
смоки́ни (indefinite plural)
смоки́нята (definite singular)
смоки́ните (definite plural)

Audio

fig (A subtropical small tree with palm-shaped hard leaves and a pear-shaped fruit filled with small seeds, which grows in the warm regions of Bulgaria.)

Суше́ни смоки́ни


трапезария

трапеза́рия • (trapezárija) f

трапеза́рия (canonical)
trapezárija (romanization)
трапеза́рия (indefinite singular)
трапеза́рии (indefinite plural)
трапеза́рията (definite singular)
трапеза́риите (definite plural)

bg-ndecl

трапеза́рия<>

Двамата влязоха в малката трапезария на втория етаж и седнаха на масата.

The two entered the small dining room on the second floor and sat down at the table.

Dvamata vljazoha v malkata trapezarija na vtorija etaž i sednaha na masata.

dining room (A room in a dwelling intended for eating.)

Откривам трапезария за бедни.

canteen (A place for free distribution of food.)


платика

bg-noun

плати́ка • (platíka) f

плати́ка (canonical)
platíka (romanization)
плати́ка (indefinite singular)
плати́ки (indefinite plural)
плати́ката (definite singular)
плати́ките (definite plural)
плати́ко (singular vocative)
плати́ки (plural vocative)

bg-ndecl

плати́ка<(v)>

Derived from Proto-Slavic *plat- (“flat”) + -ика (-ika).

der+

bream (freshwater fish of family Cyprinidae)


тенджера

bg-noun

те́нджера • (téndžera) f

те́нджера (canonical)
téndžera (romanization)
те́нджера (indefinite singular)
те́нджери (indefinite plural)
те́нджерата (definite singular)
те́нджерите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish تنجره (tencere, “saucepan, cooking pot”), from Arabic طَنْجَرَة (ṭanjara).

bor+

те́нджера под наля́гане

pot, saucepan (A deep, covered cooking vessel with two side handles.)


уебсайт

bg-noun

уе́бсайт • (uébsajt) m

уе́бсайт (canonical)
uébsajt (romanization)
уе́бсайт (indefinite singular)
уе́бсайти (indefinite plural)
уе́бсайтът (definite singular subjective)
уе́бсайтите (definite plural subjective)
уе́бсайта (definite objective singular)
уе́бсайтите (definite objective plural)
уе́бсайта (count-form plural)


джендър

дже́ндър • (džéndǎr) m (relational adjective дже́ндърен)

дже́ндър (canonical)
džéndǎr (romanization)
дже́ндърен (adjective relational)
дже́ндър (indefinite singular)
дже́ндъри (indefinite plural)
дже́ндърът (definite singular subjective)
дже́ндърите (definite plural subjective)
дже́ндъра (definite objective singular)
дже́ндърите (definite objective plural)
дже́ндъра (count-form plural)

Borrowed from English gender. Doublet of жанр (žanr, “genre”), both ultimately from Latin genus.

Напротив, други феминистки авторки, като Джудит Бътлър считат, че няма основание да се предполага, че има само два джендъра.

2019, Татяна Батулева, Съвременни прочити на женското [Contemporary Interpretations of Femininity], Vienna: Axia Academic Publishers, →ISBN, page 112:

To the contrary - other feminist authors, such as Judith Butler, believe there's no reason to assume only two genders exist.

Naprotiv, drugi feministki avtorki, kato Džudit Bǎtlǎr sčitat, če njama osnovanie da se predpolaga, če ima samo dva džendǎra.

(derogatory, slang) a person - especially male - who does not identify as cisgender (sometimes also directed at gay people)


къделка

къде́лка • (kǎdélka) f

къде́лка (canonical)
kǎdélka (romanization)
къде́лка (indefinite singular)
къде́лки (indefinite plural)
къде́лката (definite singular)
къде́лките (definite plural)

From къде́ля (kǎdélja, “sliver, bundle”) + -ка (-ka, diminutive suffix)

suffix

къде́ля къделя#Bulgarian

diminutive of къде́ля (kǎdélja, “sliver, bundle”)


лиляче

bg-noun

ли́ляче • (líljače) n

ли́ляче (canonical)
líljače (romanization)
ли́ляче (indefinite singular)
ли́лячета (indefinite plural)
ли́лячето (definite singular)
ли́лячетата (definite plural)

[ˈlilʲɐt͡ʃɛ]

From ли́ляк (líljak, “bat”) + -че (-če, diminutive suffix)

suffix

ли́ляк лиляк#Bulgarian


курче

bg-noun

ку́рче • (kúrče) n

ку́рче (canonical)
kúrče (romanization)
ку́рче (indefinite singular)
ку́рчета (indefinite plural)
ку́рчето (definite singular)
ку́рчетата (definite plural)

From кур (kur, “cock”) + -че (-če, diminutive suffix).


пантофка

bg-noun

панто́фка • (pantófka) f

панто́фка (canonical)
pantófka (romanization)
панто́фка (indefinite singular)
панто́фки (indefinite plural)
панто́фката (definite singular)
панто́фките (definite plural)

bg-ndecl

панто́фка<(f)>

From панто́ф (pantóf, “slipper”) + -ка (-ka, diminutive suffix).

suffix

панто́ф пантоф#Bulgarian

diminutive of панто́ф (pantóf, “slipper”)


норче

bg-noun

но́рче • (nórče) n

но́рче (canonical)
nórče (romanization)
но́рче (indefinite singular)
но́рчета (indefinite plural)
но́рчето (definite singular)
но́рчетата (definite plural)

From ну́рец (núrec) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

ну́рец нурец#Bulgarian

diminutive of ну́рец (núrec, “little grebe”).


бухльо

bg-noun

бу́хльо • (búhljo) n

бу́хльо (canonical)
búhljo (romanization)
бу́хльо (indefinite singular)
бу́хльа (indefinite plural)
бу́хльото (definite singular)
бу́хльата (definite plural)

bg-ndecl

бу́хльо<(n)>

From бу́хал (búhal) + -льо (-ljo, diminutive suffix)

suffix

бу́хал бухал#Bulgarian


абица

bg-noun

аби́ца • (abíca) f

аби́ца (canonical)
abíca (romanization)
аби́ца (indefinite singular)
аби́ци (indefinite plural)
аби́цата (definite singular)
аби́ците (definite plural)

From аба́ (abá) + -ица (-ica, diminutive suffix).

suffix

diminutive of аба́ (abá, “frieze, cloak”).


костурче

bg-noun

косту́рче • (kostúrče) n

косту́рче (canonical)
kostúrče (romanization)
косту́рче (indefinite singular)
косту́рчета (indefinite plural)
косту́рчето (definite singular)
косту́рчетата (definite plural)

bg-ndecl

косту́рче<(n)>

From косту́р (kostúr, “perch, bass”) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

косту́р костур#Bulgarian

diminutive of косту́р (kostúr, “perch, bass”).


летвичка

bg-noun

ле́твичка • (létvička) f

ле́твичка (canonical)
létvička (romanization)
ле́твичка (indefinite singular)
ле́твички (indefinite plural)
ле́твичката (definite singular)
ле́твичките (definite plural)

From ле́тва (létva) + -ичка (-ička, diminutive suffix).

suffix

ле́тва летва#Bulgarian


цветенце

bg-noun

цве́тенце • (cvétence) n

цве́тенце (canonical)
cvétence (romanization)
цве́тенце (indefinite singular)
цве́тенца (indefinite plural)
цве́тенцето (definite singular)
цве́тенцата (definite plural)

bg-ndecl

цве́тенце<(n)>

From цве́те (cvéte, “flower”) + -нце (-nce, diminutive suffix).

suffix

цве́те цвете#Bulgarian


талонче

bg-noun

тало́нче • (talónče) n

тало́нче (canonical)
talónče (romanization)
тало́нче (indefinite singular)
тало́нчета (indefinite plural)
тало́нчето (definite singular)
тало́нчетата (definite plural)

[tɐˈɫɔnt͡ʃɛ]

From тало́н (talón) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

тало́н талон#Bulgarian


щурче

bg-noun

щурче́ • (šturčé) n

щурче́ (canonical)
šturčé (romanization)
щурче́ (indefinite singular)
щурче́та (indefinite plural)
щурче́то (definite singular)
щурче́тата (definite plural)

From щуре́ц (šturéc, “cricket”) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

щуре́ц щурец#Bulgarian

diminutive of щуре́ц (šturéc, “cricket”).


пилица

bg-noun

пили́ца • (pilíca) f

пили́ца (canonical)
pilíca (romanization)
пили́ца (indefinite singular)
пили́ци (indefinite plural)
пили́цата (definite singular)
пили́ците (definite plural)

From пила́ (pilá, “file, rasp”) + -ица (-ica, diminutive suffix).

suffix

diminutive of пила́ (pilá, “file, rasp”).


съчица

bg-noun

съ́чица • (sǎ́čica) f

съ́чица (canonical)
sǎ́čica (romanization)
съ́чица (indefinite singular)
съ́чици (indefinite plural)
съ́чицата (definite singular)
съ́чиците (definite plural)

From съ́к (sǎ́k) + -ица (-ica, diminutive suffix).

suffix

diminutive of съ́к (sǎ́k, “twig, bough, splinter, knob”).


прахче

bg-noun

пра́хче • (práhče) n

пра́хче (canonical)
práhče (romanization)
пра́хче (indefinite singular)
пра́хчета (indefinite plural)
пра́хчето (definite singular)
пра́хчетата (definite plural)

From прах (prah) + -че (-če, diminutive suffix).


пиличка

bg-noun

пили́чка • (pilíčka) f

пили́чка (canonical)
pilíčka (romanization)
пили́чка (indefinite singular)
пили́чки (indefinite plural)
пили́чката (definite singular)
пили́чките (definite plural)

From пила́ (pilá, “file, rasp”) + -ичка (-ička, diminutive suffix).


клонче

bg-noun

кло́нче • (klónče) n

кло́нче (canonical)
klónče (romanization)
кло́нче (indefinite singular)
кло́нчета (indefinite plural)
кло́нчето (definite singular)
кло́нчетата (definite plural)

From клон (klon, “branch”) + -че (-če, diminutive suffix).


бръмбарче

bg-noun

бръ́мбарче • (brǎ́mbarče) n

бръ́мбарче (canonical)
brǎ́mbarče (romanization)
бръ́мбарче (indefinite singular)
бръ́мбарчета (indefinite plural)
бръ́мбарчето (definite singular)
бръ́мбарчетата (definite plural)

bg-ndecl

бръ́мбарче<>

From бръ́мбар (brǎ́mbar, “beetle, bug”) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

бръ́мбар бръмбар#Bulgarian

diminutive of бръ́мбар (brǎ́mbar, “beetle, bug”).


лястовичка

bg-noun

ля́стовичка • (ljástovička) f

ля́стовичка (canonical)
ljástovička (romanization)
ля́стовичка (indefinite singular)
ля́стовички (indefinite plural)
ля́стовичката (definite singular)
ля́стовичките (definite plural)

bg-ndecl

ля́стовичка<>

From ля́стовица (ljástovica, “swallow, martin”) + -ичка (-ička, diminutive suffix).

suffix

ля́стовица лястовица#Bulgarian

diminutive of ля́стовица (ljástovica, “swallow, martin”).


лозенце

bg-noun

ло́зенце • (lózence) n

ло́зенце (canonical)
lózence (romanization)
ло́зенце (indefinite singular)
ло́зенца (indefinite plural)
ло́зенцето (definite singular)
ло́зенцата (definite plural)

[ˈɫɔzɛnt͡sɛ]

From ло́зе (lóze, “vineyard”) + -нце (-nce, diminutive suffix).


рекица

bg-noun

реки́ца • (rekíca) f

реки́ца (canonical)
rekíca (romanization)
реки́ца (indefinite singular)
реки́ци (indefinite plural)
реки́цата (definite singular)
реки́ците (definite plural)

From река́ (reká) + -ица (-ica, diminutive suffix).


катеричка

bg-noun

ка́теричка • (káterička) f

ка́теричка (canonical)
káterička (romanization)
ка́теричка (indefinite singular)
ка́терички (indefinite plural)
ка́теричката (definite singular)
ка́теричките (definite plural)

bg-ndecl

ка́теричка<>

From ка́терица (káterica, “squirrel”) + -ичка (-ička, diminutive suffix).

suffix

ка́терица катерица#Bulgarian

diminutive of ка́терица (káterica, “squirrel”).


стаичка

bg-noun

ста́ичка • (stáička) f

ста́ичка (canonical)
stáička (romanization)
ста́ичка (indefinite singular)
ста́ички (indefinite plural)
ста́ичката (definite singular)
ста́ичките (definite plural)

From ста́я (stája) + -ичка (-ička, diminutive suffix).


сърничка

bg-noun

сърни́чка • (sǎrníčka) f

сърни́чка (canonical)
sǎrníčka (romanization)
сърни́чка (indefinite singular)
сърни́чки (indefinite plural)
сърни́чката (definite singular)
сърни́чките (definite plural)

From сърна́ (sǎrná) + -ичка (-ička, diminutive suffix).

suffix

сърна́ сърна#Bulgarian

diminutive of сърна́ (sǎrná, “roe, deer”).


чучурче

bg-noun

чучу́рче • (čučúrče) n

чучу́рче (canonical)
čučúrče (romanization)
чучу́рче (indefinite singular)
чучу́рчета (indefinite plural)
чучу́рчето (definite singular)
чучу́рчетата (definite plural)

[t͡ʃo̟ˈt͡ʃu̟rt͡ʃɛ]

From чучу́р (čučúr) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

чучу́р чучур#Bulgarian


търновлийче

bg-noun

тъ́рновлийче

тъ́рновлийче • (tǎ́rnovlijče) n

тъ́рновлийче (canonical)
tǎ́rnovlijče (romanization)
тъ́рновлийче (indefinite singular)
тъ́рновлийчета (indefinite plural)
тъ́рновлийчето (definite singular)
тъ́рновлийчетата (definite plural)

bg-ndecl

тъ́рновлийче<>

From тъ́рновлия (tǎ́rnovlija) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

тъ́рновлия търновлия#Bulgarian


търновчанче

bg-noun

търновча́нче

търновча́нче • (tǎrnovčánče) n

търновча́нче (canonical)
tǎrnovčánče (romanization)
търновча́нче (indefinite singular)
търновча́нчета (indefinite plural)
търновча́нчето (definite singular)
търновча́нчетата (definite plural)

bg-ndecl

търновча́нче<>

тъ́рновлия търновлия#Bulgarian


поличка

bg-noun

поли́чка • (políčka) f

поли́чка (canonical)
políčka (romanization)
поли́чка (indefinite singular)
поли́чки (indefinite plural)
поли́чката (definite singular)
поли́чките (definite plural)

From пола́ (polá, “skirt”) + -ичка (-ička, diminutive suffix).


синигерче

bg-noun

сини́герче • (sinígerče) n

сини́герче (canonical)
sinígerče (romanization)
сини́герче (indefinite singular)
сини́герчета (indefinite plural)
сини́герчето (definite singular)
сини́герчетата (definite plural)

bg-ndecl

сини́герче<>

From сини́гер (siníger, “tit, chickadee”) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

сини́гер синигер#Bulgarian

diminutive of сини́гер (siníger, “tit, chickadee”).


гюрултия

гюрулти́я (canonical)
gjurultíja (romanization)
гюрулти́я (indefinite singular)
гюрулти́и (indefinite plural)
гюрулти́ята (definite singular)
гюрулти́ите (definite plural)

гюрюлти́я гюрюлтия#Bulgarian

Alternative form of гюрюлти́я (gjurjultíja)


гюрюлтия

гюрюлти́я (canonical)
gjurjultíja (romanization)
гюрюлти́я (indefinite singular)
гюрюлти́и (indefinite plural)
гюрюлти́ята (definite singular)
гюрюлти́ите (definite plural)

[ɡʲo̟rʲo̟ɫˈtijɐ]

Borrowed from Ottoman Turkish گورلدی (gürüldü, gürültü). See there for further etymology.


абичка

bg-noun

аби́чка • (abíčka) f

аби́чка (canonical)
abíčka (romanization)
аби́чка (indefinite singular)
аби́чки (indefinite plural)
аби́чката (definite singular)
аби́чките (definite plural)

From аба́ (abá) + -ичка (-ička, diminutive suffix).


дръвче

bg-noun

дръвче́ • (drǎvčé) n

дръвче́ (canonical)
drǎvčé (romanization)
дръвче́ (indefinite singular)
дръвче́та (indefinite plural)
дръвче́то (definite singular)
дръвче́тата (definite plural)

From дърво́ (dǎrvó, “tree, wood”) + -че (-če, diminutive suffix), with metathesis of the ъ (ǎ) and р (r).

suffix

дърво́ дърво#Bulgarian

diminutive of дърво́ (dǎrvó, “wood, tree”) small tree, sapling


мирабела

bg-noun

мирабе́ла • (mirabéla) f

мирабе́ла (canonical)
mirabéla (romanization)
мирабе́ла (indefinite singular)
мирабе́ли (indefinite plural)
мирабе́лата (definite singular)
мирабе́лите (definite plural)

Audio

Internationalism traceable to Italian mirabella.

bg:Мирабела (слива)

(botany, uncountable) mirabelle plum (Prunus domestica subsp. syriaca)

мирабе́ла е ма́лка кръ́гла сли́ва със злати́стожъ́лт цвят

a mirabelle plum is a small round golden-yellow coloured fruit

mirabéla e málka krǎ́gla slíva sǎs zlatístožǎ́lt cvjat


креват

крева́т • (krevát) m (diminutive крева́тче)

крева́т (canonical)
krevát (romanization)
крева́тче (diminutive)
крева́т (indefinite singular)
крева́ти (indefinite plural)
крева́тът (definite singular subjective)
крева́тите (definite plural subjective)
крева́та (definite objective singular)
крева́тите (definite objective plural)
крева́та (count-form plural)

Borrowed from Greek κρεβάτι (kreváti), probably ultimately from Ancient Macedonian *γράβος (grabos, “oak”). If correct, then related to native Bulgarian га́бър (gábǎr, “hornbeam”) (reanalyzed from an earlier *grabrъ).


одър

bg-noun

о́дър • (ódǎr) m

о́дър (canonical)
ódǎr (romanization)
о́дър (indefinite singular)
о́дри (indefinite plural)
о́дърът (definite singular subjective)
о́дрите (definite plural subjective)
о́дъра (definite objective singular)
о́дрите (definite objective plural)
о́дъра (count-form plural)

смъ́ртен одър (phraseologism)

plank bed, resting platform (wide shelf that serves for resting)


касеролите

head

касеро́лите • (kaserólite)

касеро́лите (canonical)
kaserólite (romanization)

касеро́ла касерола#Bulgarian


касеролата

касеро́лата • (kaserólata)

касеро́лата (canonical)
kaserólata (romanization)

[kɐsɛˈrɔɫɐtɐ]

касеро́ла касерола#Bulgarian

definite singular of касеро́ла (kaseróla)


касерола

bg-noun

касеро́ла • (kaseróla) f

касеро́ла (canonical)
kaseróla (romanization)
касеро́ла (indefinite singular)
касеро́ли (indefinite plural)
касеро́лата (definite singular)
касеро́лите (definite plural)

(cooking) saucepan, casserole (a deep cooking vessel with one handle and possibly a lid)


касероли

head

касеро́ли • (kaseróli)

касеро́ли (canonical)
kaseróli (romanization)

касеро́ла касерола#Bulgarian

indefinite plural of касеро́ла (kaseróla)


девесил

bg-noun

девеси́л • (devesíl) m

девеси́л (canonical)
devesíl (romanization)
девеси́л (indefinite singular)
девеси́лът (definite singular subjective)
девеси́ла (definite objective singular)

bg-ndecl

девеси́л</n:sg>

→ Romanian: Devesel, Deveselu

Inherited from Proto-Slavic *devęsilъ, literally "nine powers" (reflecting the plant's medicinal purposes).

Levisticum officinale
Levisticum officinale#Translingual


паста за зъби

bg-noun

па́ста за зъ́би

па́ста за зъ́би • (pásta za zǎ́bi) f

па́ста за зъ́би (canonical)
pásta za zǎ́bi (romanization)

From па́ста (pásta, “paste”) + за (za, “for”) + зъ́би (zǎ́bi, “teeth”)


четка за зъби

bg-noun

че́тка за зъ́би

че́тка за зъ́би • (čétka za zǎ́bi) f

че́тка за зъ́би (canonical)
čétka za zǎ́bi (romanization)

From че́тка (čétka, “brush”) + за (za, “for”) + зъ́би (zǎ́bi, “teeth”)


кърпа за лице

bg-noun

къ́рпа за лице́

къ́рпа за лице́ • (kǎ́rpa za licé) f

къ́рпа за лице́ (canonical)
kǎ́rpa za licé (romanization)
къ́рпа за лице́ (indefinite singular)
къ́рпи за лице́ (indefinite plural)
къ́рпата за лице́ (definite singular)
къ́рпите за лице́ (definite plural)

bg-ndecl

къ́рпа<#> за лице́

From къ́рпа (kǎ́rpa, “towel”) + за (za, “for”) + лице́ (licé, “face”).


щурм

bg-noun

щурм • (šturm) m (relational adjective щу́рмов or щурмови́)

šturm (romanization)
щу́рмов (adjective relational)
щурмови́ (adjective relational)
щурм (indefinite singular)
щу́рмове (indefinite plural)
щу́рмът (definite singular subjective)
щу́рмовете (definite plural subjective)
щу́рма (definite objective singular)
щу́рмовете (definite objective plural)
щу́рма (count-form plural)

(military) storm, assault, charge, rush, foray

(figurative) gust, e.g. of wind, of a storm; pressure or blows


щъркелче

щъ́ркелче • (štǎ́rkelče) n

щъ́ркелче (canonical)
štǎ́rkelče (romanization)
щъ́ркелче (indefinite singular)
щъ́ркелчета (indefinite plural)
щъ́ркелчето (definite singular)
щъ́ркелчетата (definite plural)

[ˈʃtɤrkɛɫt͡ʃɛ]

From щъ́ркел (štǎ́rkel, “stork”) + -че (-če, diminutive suffix).

suffix

щъ́ркел щъркел#Bulgarian

diminutive of щъ́ркел (štǎ́rkel, “stork”).


щъркелица

bg-noun

щъ́ркелица • (štǎ́rkelica) f

щъ́ркелица (canonical)
štǎ́rkelica (romanization)
щъ́ркелица (indefinite singular)
щъ́ркелици (indefinite plural)
щъ́ркелицата (definite singular)
щъ́ркелиците (definite plural)

bg-ndecl

щъ́ркелица<>

By surface analysis, щъ́ркел (štǎ́rkel, “stork”) + -ица (-ica, “-ess”, feminine suffix), or щърк (štǎrk, “stork”) (colloquial, older form) + -елица (-elica).

affix

щъ́ркел щъркел#Bulgarian

female equivalent of щъ́ркел (štǎ́rkel, “stork”): female storm


хомосексуализация

bg-noun

хомосексуализа́ция

хомосексуализа́ция • (homoseksualizácija) f

хомосексуализа́ция (canonical)
homoseksualizácija (romanization)
хомосексуализа́ция (indefinite singular)
хомосексуализа́ции (indefinite plural)
хомосексуализа́цията (definite singular)
хомосексуализа́циите (definite plural)

bg-ndecl

хомосексуализа́ция<>


е двойно

bg-noun

е дво́йно • (e dvójno) n

е дво́йно (canonical)
e dvójno (romanization)

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-е двойно.wav

From е (e) + двойно (dvojno, “double”), literally “е double”.

affix

Synonym of ят (jat, “yat, a former letter of the Bulgarian alphabet”).


ятова граница

bg-noun

я́това гра́ница

я́това гра́ница • (játova gránica) f

я́това гра́ница (canonical)
játova gránica (romanization)
я́това гра́ница (indefinite singular)
я́тови гра́ници (indefinite plural)
я́товата гра́ница (definite singular)
я́товите гра́ници (definite plural)

bg-ndecl

я́това<#> гра́ница<>

Compound of я́това (játova, “yat”, feminine of я́тов (játov)) + гра́ница (gránica, “border”).

compound+

feminine of <i class="Cyrl mention" lang="bg">я́тов</i> (játov)

yat border: an isogloss of the Bulgarian language, east and west of the which speakers pronounce the letter yat differently

bg:Ятова граница


мрежа за сянка

bg-noun

мре́жа за ся́нка

мре́жа за ся́нка • (mréža za sjánka) f

мре́жа за ся́нка (canonical)
mréža za sjánka (romanization)
мре́жа за ся́нка (indefinite singular)
мре́жи за ся́нка (indefinite plural)
мре́жата за ся́нка (definite singular)
мре́жите за ся́нка (definite plural)

bg-ndecl

мре́жа<> за ся́нка

[ˈmrɛʒɐ zɐ ˈsʲa̟ŋkɐ]

From мре́жа (mréža, “net”) + за (za, “for”) + ся́нка (sjánka, “shade”)


ястие

bg-noun

я́стие • (jástie) n

я́стие (canonical)
jástie (romanization)
я́стие (indefinite singular)
я́стия (indefinite plural)
я́стието (definite singular)
я́стията (definite plural)

Днес съм ви приготвил едно много вкусно ястие.

Today I've prepared you all a very tasty dish.

Dnes sǎm vi prigotvil edno mnogo vkusno jastie.


рофия

ро́фия (canonical)
рофи́я (canonical)
rófija (romanization)
rofíja (romanization)
ро́фия (indefinite singular)
рофи́я (indefinite singular)
ро́фии (indefinite plural)
рофи́и (indefinite plural)
ро́фията (definite singular)
рофи́ята (definite singular)
ро́фиите (definite plural)
рофи́ите (definite plural)

bg-ndecl

((ро́фия<>,рофи́я<>))

Paleo-Balkan substrate word of Thracian origin, likely borrowed from the definite form of Albanian rrufé. Compare Ancient Greek ῥομφαία (rhomphaía, “spear, javelin; sword”) and Latin rhomphaea, rumpia.


вепър

bg-noun

ве́пър • (vépǎr) m

ве́пър (canonical)
vépǎr (romanization)
ве́пър (indefinite singular)
ве́при (indefinite plural)
ве́пърът (definite singular subjective)
ве́прите (definite plural subjective)
ве́пъра (definite objective singular)
ве́прите (definite objective plural)
ве́пъра (count-form plural)

Inherited from Old Church Slavonic вепрь (veprĭ), from Proto-Slavic *veprь. See there for cognates in other Slavic languages.


ябълка на раздора

bg-noun

я́бълка на раздо́ра

я́бълка на раздо́ра • (jábǎlka na razdóra) f

я́бълка на раздо́ра (canonical)
jábǎlka na razdóra (romanization)
я́бълка на раздо́ра (indefinite singular)
я́бълки на раздо́ра (indefinite plural)
я́бълката на раздо́ра (definite singular)
я́бълките на раздо́ра (definite plural)

bg-ndecl

я́бълка<#> на раздо́ра

Ultimately from Ancient Greek μῆλον τῆς Ἔριδος (mêlon tês Éridos, “Eridian apple”), but the Bulgarian appears to have been calqued from some other language in which the translation "apple of discord" was already in use. By surface analysis, я́бълка (jábǎlka, “apple”) + на (na, “of”) + раздо́ра (razdóra, “discord”, definite form of раздо́р (razdór)).

der

μῆλον τῆς Ἔριδος

surf

definite form of <i class="Cyrl mention" lang="bg">раздо́р</i> (razdór)


делфинариум

bg-noun

делфина́риум

делфина́риум • (delfinárium) m

делфина́риум (canonical)
delfinárium (romanization)
делфина́риум (indefinite singular)
делфина́риуми (indefinite plural)
делфина́риумът (definite singular subjective)
делфина́риумите (definite plural subjective)
делфина́риума (definite objective singular)
делфина́риумите (definite objective plural)
делфина́риума (count-form plural)

bg-ndecl

делфина́риум<>

Borrowed from French delphinarium. By surface analysis, делфин (delfin) + -ариум (-arium).


магданоз

bg-noun

магдано́з • (magdanóz) m (relational adjective магдано́зов or магдано́зен)

магдано́з (canonical)
magdanóz (romanization)
магдано́зов (adjective relational)
магдано́зен (adjective relational)
магдано́з (indefinite singular)
магдано́зът (definite singular subjective)
магдано́за (definite objective singular)

bg-ndecl

магдано́з</n:sg>

Borrowed from Ottoman Turkish معدنوس (mağdanos, maydanos), from Arabic معدونس (maʕdūnis), from Ancient Greek μακεδονήσιον (makedonḗsion, “Macedonian (herb)”). See the Ottoman Turkish entry for cognates in other languages.

der

μακεδονήσιον

Petroselinum crispum
Petroselinum crispum#Translingual

(uncountable) parsley (Petroselinum crispum)


керемида

bg-noun

кереми́да • (keremída) f (relational adjective кереми́ден)

кереми́да (canonical)
keremída (romanization)
кереми́ден (adjective relational)
кереми́да (indefinite singular)
кереми́ди (indefinite plural)
кереми́дата (definite singular)
кереми́дите (definite plural)

Купиха и кереми́ди за къщата.

They also bought roof tiles for the house.

roof tile (A clay-baked tile of various shapes and red color used to cover buildings)

Имам кереми́да над главата си.


ибришим

ибриши́м • (ibriším) m (diminutive ибриши́мче)

ибриши́м (canonical)
ibriším (romanization)
ибриши́мче (diminutive)
ибриши́м (indefinite singular)
ибриши́ми (indefinite plural)
ибриши́мът (definite singular subjective)
ибриши́мите (definite plural subjective)
ибриши́ма (definite objective singular)
ибриши́мите (definite objective plural)
ибриши́ма (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish ابرشیم (ibrişim), from Classical Persian اَبْریشم (abrēšam, abrēšum, “silk”).

der

(uncountable) a type of thin silk or cotton sewing thread

(countable) a thin, elongated spool of such thread (usually made from cardboard, wood or plastic)


отмъщение

bg-verbal noun

отмъще́ние • (otmǎšténie) n

отмъще́ние (canonical)
otmǎšténie (romanization)

By surface analysis, отмъстя́ (otmǎstjá) + -ение (-enie).

surf

отмъстя́ отмъстя#Bulgarian

indefinite singular verbal noun of отмъстя́ (otmǎstjá)


отмъщение

bg-noun

отмъще́ние • (otmǎšténie) n

отмъще́ние (canonical)
otmǎšténie (romanization)
отмъще́ние (indefinite singular)
отмъще́ниия (indefinite plural)
отмъще́нието (definite singular)
отмъще́ниията (definite plural)

bg-ndecl

отмъще́ние<+ия>


уеб страница

bg-noun

уе́б стра́ница

уе́б стра́ница • (uéb stránica) f

уе́б стра́ница (canonical)
uéb stránica (romanization)
уе́б стра́ница (indefinite singular)
уе́б стра́ници (indefinite plural)
уе́б стра́ницата (definite singular)
уе́б стра́ниците (definite plural)

bg-ndecl

уе́б стра́ница<>

уе́бстра́ница уебстраница#Bulgarian

Alternative form of уе́бстра́ница (uébstránica)


улук

bg-noun

улу́к • (ulúk) m

улу́к (canonical)
ulúk (romanization)
улу́к (indefinite singular)
улу́ци (indefinite plural)
улу́кът (definite singular subjective)
улу́ците (definite plural subjective)
улу́ка (definite objective singular)
улу́ците (definite objective plural)
улу́ка (count-form plural)

(roofing) gutter (a gutter that runs beneath the eaves.)

Овцете пият вода от улуците.

(dialectal) trough (A wooden, stone or cement trough at a well or a fountain.)


мъст

мъст • (mǎst) f

mǎst (romanization)
мъст (indefinite singular)
мъстта́ (definite singular)

Inherited from Proto-Slavic *mьstь, originally meaning “exchange, reciprocity”.

⇒ възме́здие

мъзда́ (mǎzdá, “reward, payment”) (obsolete)


мъст

mǎst (romanization)
мъст (indefinite singular)
мъ́стът (definite singular subjective)
мъ́ста (definite objective singular)
мъст (indefinite singular)
мъстта́ (definite singular)


уебстраница

уе́бстра́ница

уе́бстра́ница • (uébstránica) f

уе́бстра́ница (canonical)
uébstránica (romanization)
уе́бстра́ница (indefinite singular)
уе́бстра́ници (indefinite plural)
уе́бстра́ницата (definite singular)
уе́бстра́ниците (definite plural)

bg-ndecl

уе́бстра́ница<>


тъпан

bg-noun

тъ́пан • (tǎ́pan) m

тъ́пан (canonical)
tǎ́pan (romanization)
тъ́пан (indefinite singular)
тъ́пани (indefinite plural)
тъ́панът (definite singular subjective)
тъ́паните (definite plural subjective)
тъ́пана (definite objective singular)
тъ́паните (definite objective plural)
тъ́пана (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *tǫpanъ. A wanderwort, ultimately from Ancient Greek τῠ́μπᾰνον (túmpanon, “drum”).

der

percussion instrument
percussion instrument

a type of percussion instrument (similar to drums)

та́пан — with dialectal realization of proto-Slavic *-ǫ-

туптя́

to beat, to pulsate; cognate with the Greek word


тоба

bg-noun

то́ба • (tóba) f

то́ба (canonical)
tóba (romanization)
dialectal (romanization)
Vidin region (romanization)
то́ба (indefinite singular)
то́би (indefinite plural)
то́бата (definite singular)
то́бите (definite plural)

Borrowed from Romanian tobă, from Hungarian dob (“to drum”), of onomatopoeic origin.


кухненска печка

ку́хненска пе́чка

ку́хненска пе́чка • (kúhnenska péčka) f

ку́хненска пе́чка (canonical)
kúhnenska péčka (romanization)
ку́хненска пе́чка (indefinite singular)
ку́хненски пе́чки (indefinite plural)
ку́хненската пе́чка (definite singular)
ку́хненските пе́чки (definite plural)

bg-ndecl

ку́хненска<#> пе́чка<>

From ку́хненска (kúhnenska, “kitchen”) + пе́чка (péčka, “stove”)


граника

bg-noun

грани́ка • (graníka) f

грани́ка (canonical)
graníka (romanization)
грани́ка (indefinite singular)
грани́ки (indefinite plural)
грани́ката (definite singular)
грани́ките (definite plural)

By surface analysis, гран (gran, “branching”) (dialectal) + -ика (-ika).

surf

white oak (subgenus of oaks within the family Fagaceae)


гропа

bg-noun

гро́па • (grópa) f

гро́па (canonical)
grópa (romanization)
гро́па (indefinite singular)
гро́пи (indefinite plural)
гро́пата (definite singular)
гро́пите (definite plural)

Of substrate origin (Thracian?), cognate/related to Romanian groapă (“hole, pit”), Albanian gropë (“pit”). Probably ultimately from Proto-Indo-European *gʰrep-, a variant of *gʰrebʰ- (“to scoop”). Doublet of гроб (grob, “grave”).

concave form (pit, groove, dike) used for soothing hazardous materials such as quicklime or live coals


чубрица

чу́брица • (čúbrica) f

чу́брица (canonical)
čúbrica (romanization)
чу́брица (indefinite singular)
чу́брицата (definite singular)

bg-ndecl

чу́брица</n:sg>

From Proto-Slavic *čǫbьrъ + -ица (-ica). See the Proto-Slavic reconstruction for cognates in other Slavic languages.

Satureja hortensis
Satureja hortensis#Translingual

(uncountable) summer savory (Satureja hortensis)


годищ

bg-noun

годи́щ • (godíšt) m

годи́щ (canonical)
godíšt (romanization)
годи́щ (indefinite singular)
годи́щи (indefinite plural)
годи́щът (definite singular subjective)
годи́щите (definite plural subjective)
годи́ща (definite objective singular)
годи́щите (definite objective plural)
годи́ща (count-form plural)
годи́ще (singular vocative)
годи́щи (plural vocative)

Standardized form of dialectal годиш (godiš), ultimately from Proto-Slavic *godiťь. By surface analysis, год (god, “year”) + -ищ (-išt).


стълби

стъ́лби (canonical)
stǎ́lbi (romanization)

Audio

стъ́лба стълба#Bulgarian


сайдер

sajder (romanization)
са́йдер (indefinite singular)
са́йдери (indefinite plural)
са́йдерът (definite singular subjective)
са́йдерите (definite plural subjective)
са́йдера (definite objective singular)
са́йдерите (definite objective plural)
са́йдера (count-form plural)

Borrowed from English cider. See there for further etymology.

(uncountable) cider (carbonated, and either alcoholic or non-alcoholic)

(countable) a serving or bottle of cider


пъртищ

bg-noun

пърти́щ • (pǎrtíšt) m

пърти́щ (canonical)
pǎrtíšt (romanization)
пърти́щ (indefinite singular)
пърти́щи (indefinite plural)
пърти́щът (definite singular subjective)
пърти́щите (definite plural subjective)
пърти́ща (definite objective singular)
пърти́щите (definite objective plural)
пърти́ща (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *pъrtiťь. By surface analysis, пърт (pǎrt, “rag”) (obsolete) + -ищ (-išt).


парцал

bg-noun

парца́л • (parcál) m

парца́л (canonical)
parcál (romanization)
парца́л (indefinite singular)
парца́ли (indefinite plural)
парца́лът (definite singular subjective)
парца́лите (definite plural subjective)
парца́ла (definite objective singular)
парца́лите (definite objective plural)
парца́ла (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish پرتل (partal, “worn-out cloth”), a -lı derivative of Classical Persian پارچه (pārča, “piece, part”). Displaced Bulgarian пъртищ (pǎrtišt), which is cognate with the Persian lemma.


асистенти

head

асисте́нти • (asisténti)

асисте́нти (canonical)
asisténti (romanization)

асисте́нт асистент#Bulgarian

indefinite plural of асисте́нт (asistént)


бози

бози́ • (bozí)


шадравани

шадрава́ни • (šadraváni)

шадрава́ни (canonical)
šadraváni (romanization)

шадрава́н шадраван#Bulgarian

indefinite plural of шадрава́н (šadraván)


шадраван

bg-noun

шадрава́н • (šadraván) m

шадрава́н (canonical)
šadraván (romanization)
шадрава́н (indefinite singular)
шадрава́ни (indefinite plural)
шадрава́нът (definite singular subjective)
шадрава́ните (definite plural subjective)
шадрава́на (definite objective singular)
шадрава́ните (definite objective plural)
шадрава́на (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish شادروان (şadırvan), from Classical Persian شادروان (šādurwān).


пияндур

bg-noun

пиянду́р • (pijandúr) m

пиянду́р (canonical)
pijandúr (romanization)
пиянду́р (indefinite singular)
пиянду́ри (indefinite plural)
пиянду́рът (definite singular subjective)
пиянду́рите (definite plural subjective)
пиянду́ра (definite objective singular)
пиянду́рите (definite objective plural)
пиянду́ра (count-form plural)
пиянду́ре (singular vocative)
пиянду́ри (plural vocative)

bg-ndecl

пиянду́р<(v)>

By surface analysis, пия́н (piján, “drunk”) + -дур (-dur).


селяндур

bg-noun

силянду́р • (siljandúr) m

силянду́р (canonical)
siljandúr (romanization)
силянду́р (indefinite singular)
силянду́ри (indefinite plural)
силянду́рът (definite singular subjective)
силянду́рите (definite plural subjective)
силянду́ра (definite objective singular)
силянду́рите (definite objective plural)
силянду́ра (count-form plural)
силянду́ре (singular vocative)
силянду́ри (plural vocative)

bg-ndecl

силянду́р<(v)>

By surface analysis, се́лян(ин) (séljan(in), “villager”) + -дур (-dur).


петлуга

bg-noun

петлу́га • (petlúga) f

петлу́га (canonical)
petlúga (romanization)
петлу́га (indefinite singular)
петлу́ги (indefinite plural)
петлу́гата (definite singular)
петлу́гите (definite plural)

By surface analysis, пете́л (petél, “rooster”) + -уга (-uga).

surf

Balkan butterwort (flower of genus Pinguicula)

bg:Балканска петлюга


хамсии

head

хамси́и • (hamsíi)

хамси́и (canonical)
hamsíi (romanization)

хамси́я хамсия#Bulgarian


хамсия

bg-noun

хамси́я • (hamsíja) f (relational adjective хамси́ен, diminutive хамси́йка)

хамси́я (canonical)
hamsíja (romanization)
хамси́ен (adjective relational)
хамси́йка (diminutive)
хамси́я (indefinite singular)
хамси́и (indefinite plural)
хамси́ята (definite singular)
хамси́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish خمسی (hamsı), from Greek χαμψί (champsí). Cognates include Turkish hamsi, Romanian hamsie, Russian хамса (xamsa) and Kazakh қамса (qamsa).

bor+

Engraulis encrasicolus
Engraulis encrasicolus#Translingual

European anchovy (Engraulis encrasicolus)


лимец

bg-noun

лиме́ц • (liméc) m

лиме́ц (canonical)
liméc (romanization)
лиме́ц (indefinite singular)
лиме́ци (indefinite plural)
лиме́цът (definite singular subjective)
лиме́ците (definite plural subjective)
лиме́ца (definite objective singular)
лиме́ците (definite objective plural)
лиме́ца (count-form plural)

Of substrate origin (Thracian?), cognate with Ancient Greek ἔλῠμος (élumos, “millet”)

emmer, farro (hulled wheat of genus Triticum)


лин

lin (romanization)
лин (indefinite singular)
ли́нове (indefinite plural)
ли́нът (definite singular subjective)
ли́новете (definite plural subjective)
ли́на (definite objective singular)
ли́новете (definite objective plural)
ли́на (count-form plural)
ли́но (singular vocative)
ли́нове (plural vocative)


лемеж

леме́ж or ле́меж • (leméž or lémež) m

леме́ж (canonical)
ле́меж (canonical)
leméž (romanization)
lémež (romanization)
леме́ж (indefinite singular)
леме́жи (indefinite plural)
леме́жът (definite singular subjective)
леме́жите (definite plural subjective)
леме́жа (definite objective singular)
леме́жите (definite objective plural)
леме́жа (count-form plural)
ле́меж (indefinite singular)
ле́межи (indefinite plural)
ле́межът (definite singular subjective)
ле́межите (definite plural subjective)
ле́межа (definite objective singular)
ле́межите (definite objective plural)
ле́межа (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *lemezь／*lemežь／*lemešь. Cognate with Lithuanian lemežis (“cleft”).


пискал

bg-noun

писка́л • (piskál) m (diminutive писка́лче)

писка́л (canonical)
piskál (romanization)
писка́лче (diminutive)
писка́л (indefinite singular)
писка́ли (indefinite plural)
писка́лът (definite singular subjective)
писка́лите (definite plural subjective)
писка́ла (definite objective singular)
писка́лите (definite objective plural)
писка́ла (count-form plural)
писка́ле (singular vocative)
писка́ли (plural vocative)

bg-ndecl

писка́л<(v)>

Inherited from Proto-Slavic *piskalъ／*piskalь, whence dialectal Russian песка́л (peskál). By surface analysis, пи́скам (pískam, “to shriek”) + -ал (-al).

surf

gudgeon (freshwater fish of genus Gobio)


мътеница

bg-noun

мъ́теница • (mǎ́tenica) f

мъ́теница (canonical)
mǎ́tenica (romanization)
мъ́теница (indefinite singular)
мъ́теници (indefinite plural)
мъ́теницата (definite singular)
мъ́тениците (definite plural)

By surface analysis, мъ́тя (mǎ́tja, “to muddle”) + -еница (-enica).


човеци

head

чове́ци • (čovéci)

чове́ци (canonical)
čovéci (romanization)

чове́к човек#Bulgarian

inflection of чове́к (čovék):
indefinite plural

чове́к човек#Bulgarian

inflection of чове́к (čovék):
count form

чове́к човек#Bulgarian

inflection of чове́к (čovék):
vocative plural


човекът

чове́кът • (čovékǎt)

чове́кът (canonical)
čovékǎt (romanization)

чове́к човек#Bulgarian

definite subject singular of чове́к (čovék)


басо

bg-noun

ба́со • (báso) m

Borrowed from Italian basso.
Supplanted over time by бас (bas), which is more of French origin.

(obsolete) bass, basso (the lowest male voice; or, a singer with this kind of voice)


зейтин

зейти́н • (zejtín) m

зейти́н (canonical)
zejtín (romanization)
зейти́н (indefinite singular)
зейти́ни (indefinite plural)
зейти́нът (definite singular subjective)
зейти́ните (definite plural subjective)
зейти́на (definite objective singular)
зейти́ните (definite objective plural)
зейти́на (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish زیتین (zeytin), from Arabic زَيْتُون (zaytūn, “olive”).

зехти́н зехтин#Bulgarian

Alternative form of зехти́н (zehtín, “olive oil”).


олигофрен

олигофре́н • (oligofrén) m

олигофре́н (canonical)
oligofrén (romanization)
олигофре́н (indefinite singular)
олигофре́ни (indefinite plural)
олигофре́нът (definite singular subjective)
олигофре́ните (definite plural subjective)
олигофре́на (definite objective singular)
олигофре́ните (definite objective plural)
олигофре́на (count-form plural)

bg-ndecl

олигофре́н<>

Ultimately from Ancient Greek ὀλίγοι (olígoi, “few”) + Ancient Greek φρήν (phrḗn, “mind, soul”).

affix

(pathology) oligophrenic (person suffering from oligophrenia)


олигофрения

bg-noun

олигофре́ния

олигофре́ния • (oligofrénija) f

олигофре́ния (canonical)
oligofrénija (romanization)
олигофре́ния (indefinite singular)
олигофре́нии (indefinite plural)
олигофре́нията (definite singular)
олигофре́ниите (definite plural)

bg-ndecl

олигофре́ния<>

Ultimately from Ancient Greek ὀλίγοι (olígoi, “few”) + Ancient Greek φρήν (phrḗn, “mind, soul”) + -ия (-ija, “-ia”, disease suffix).
Речник на българския език (Rečnik na bǎlgarskija ezik, “Dictionary of the Bulgarian Language”) states as the immediate etymon Latin oligofrenia.

affix

(derogatory) retardation, idiocy, stupidity; the state of being of a stupid person


квечер

bg-noun

кве́чер • (kvéčer) f

кве́чер (canonical)
kvéčer (romanization)
кве́чер (indefinite singular)
квечерта́ (definite singular)

By surface analysis, к- (k-) + ве́чер (véčer, “evening”).

surf

late afternoon, early evening (time of the day approaching evening)


абаджелък

bg-noun

абаджелъ́к • (abadželǎ́k) m

абаджелъ́к (canonical)
abadželǎ́k (romanization)
абаджелъ́к (indefinite singular)
абаджелъ́кът (definite singular subjective)
абаджелъ́ка (definite objective singular)

bg-ndecl

абаджелъ́к</n:sg>

[ɐbɐdʒɛˈɫɤk]

From Turkish abacılık or an earlier Ottoman form.

абаджилъ́к абаджилък#Bulgarian

Alternative form of абаджилъ́к (abadžilǎ́k, “tailorhood”).


абаджилък

bg-noun

абаджилъ́к • (abadžilǎ́k) m

абаджилъ́к (canonical)
abadžilǎ́k (romanization)
абаджилъ́к (indefinite singular)
абаджилъ́кът (definite singular subjective)
абаджилъ́ка (definite objective singular)

bg-ndecl

абаджилъ́к</n:sg>

[ɐbɐdʒiˈɫɤk]

From Turkish abacılık or an earlier Ottoman form. Alternatively, from абаджи́я (abadžíja) + -лъ́к (-lǎ́k).

suffix

абаджи́я (abadžíja) + -лъ́к (-lǎ́k)

manufacturing of homespun, homespun tailoring

the occupation of a tailor or frieze dealer


мечава

bg-noun

меча́ва • (mečáva) f

меча́ва (canonical)
mečáva (romanization)
меча́ва (indefinite singular)
меча́ви (indefinite plural)
меча́вата (definite singular)
меча́вите (definite plural)

[mɛˈt͡ʃa̟vɐ]

By surface analysis, ме́ча (méča, “to bleat”) + -ава (-ava).


съединение

bg-noun

съедине́ние • (sǎedinénie) n

съедине́ние (canonical)
sǎedinénie (romanization)
съедине́ние (indefinite singular)
съедине́ния (indefinite plural)
съедине́нието (definite singular)
съедине́нията (definite plural)

bg-ndecl

съедине́ние<>

By surface analysis, съединя́ (sǎedinjá, “to unite”) + -ение (-enie).

surf

съединя́ съединя#Bulgarian

verbal noun of съединя́ (sǎedinjá)
unification

съединя́ съединя#Bulgarian

verbal noun of съединя́ (sǎedinjá)
joint, junction

съединя́ съединя#Bulgarian

verbal noun of съединя́ (sǎedinjá)
aggregate, combination

съединя́ съединя#Bulgarian

verbal noun of съединя́ (sǎedinjá)
(chemistry) compound

verbal noun of съединя́ (sǎedinjá)
compound


палешник

bg-noun

па́лешник • (pálešnik) m

па́лешник (canonical)
pálešnik (romanization)
па́лешник (indefinite singular)
па́лешници (indefinite plural)
па́лешникът (definite singular subjective)
па́лешниците (definite plural subjective)
па́лешника (definite objective singular)
па́лешниците (definite objective plural)
па́лешника (count-form plural)

Related to obsolete па́ла (pála, “splitter”).


зирка

зи́рка • (zírka) m

зи́рка (canonical)
zírka (romanization)
зи́рка (indefinite singular)
зи́рки (indefinite plural)
зи́рката (definite singular)
зи́рките (definite plural)

By surface analysis, зи́ра (zíra, “transparent substance”) + -ка (-ka)


зъркел

bg-noun

зъ́ркел • (zǎ́rkel) m

зъ́ркел (canonical)
zǎ́rkel (romanization)
зъ́ркел (indefinite singular)
зъ́ркели (indefinite plural)
зъ́ркелът (definite singular subjective)
зъ́ркелите (definite plural subjective)
зъ́ркела (definite objective singular)
зъ́ркелите (definite objective plural)
зъ́ркела (count-form plural)

Formally reflects an earlier *zьrkylъ, equivalent to зъ́рчам (zǎ́rčam, “to stare”) + -ел (-el).

affix

зърца́ло — with instrumental suffix -ало


акропол

bg-noun

акро́пол • (akrópol) m

акро́пол (canonical)
akrópol (romanization)
акро́пол (indefinite singular)
акро́поли (indefinite plural)
акро́полът (definite singular subjective)
акро́полите (definite plural subjective)
акро́пола (definite objective singular)
акро́полите (definite objective plural)
акро́пола (count-form plural)

From Ancient Greek ἀκρόπολις (akrópolis).


бръст

бръст • (brǎst) f

brǎst (romanization)
бръст (indefinite singular)
бръ́сти (indefinite plural)
бръстта́ (definite singular)
бръ́стите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *brъstь (= *brъd- (“brittle, frail”) + *-tь). Akin to English brittle.

(collective) stock of leafage and young twigs used as fodder for farm animals


бръшлян

бръшля́н • (brǎšlján) m

бръшля́н (canonical)
brǎšlján (romanization)
бръшля́н (indefinite singular)
бръшля́ни (indefinite plural)
бръшля́нът (definite singular subjective)
бръшля́ните (definite plural subjective)
бръшля́на (definite objective singular)
бръшля́ните (definite objective plural)
бръшля́на (count-form plural)

By surface analysis, бръ́щел (brǎ́štel) (obsolete) + -ян (-jan). Cognate with Macedonian бршлен (bršlen), Serbo-Croatian бр̀шљан, Slovene bršljȃn, but the exact proto-form is hard to pinpoint.
Further related to Ukrainian брочета́н (bročetán) (dialectal) / бороща́ник (boroščányk, “ivy”), Slovak brečtan (“ivy”), Polish brzesztan (“ivy”) and probably Russian берескле́т (beresklét, “spindle tree”), Slovak bršlen (“burning bush”), Czech brslen (“burning bush”). Additionally, loaned (from East Slavic?) into Romanian boroșlean (“ivy”), Hungarian borostyán (“ivy”).

cog

бръст

stock of leafage, buds, twigs; possibly related


бърсач

bg-noun

бърса́ч • (bǎrsáč) m (feminine бърса́чка)

бърса́ч (canonical)
bǎrsáč (romanization)
бърса́чка (feminine)
бърса́ч (indefinite singular)
бърса́чи (indefinite plural)
бърса́чът (definite singular subjective)
бърса́чите (definite plural subjective)
бърса́ча (definite objective singular)
бърса́чите (definite objective plural)
бърса́ча (count-form plural)
бърса́чо (singular vocative)
бърса́чи (plural vocative)

bg-ndecl

бърса́ч<(v)>

бъ́рша (bǎ́rša, “to sweep”) + -ач (-ač).

(soccer) sweeper, libero (obsolete football position, popular during the 60's-70's)


абонатка

bg-noun

абона́тка • (abonátka) f

абона́тка (canonical)
abonátka (romanization)
абона́тка (indefinite singular)
абона́тки (indefinite plural)
абона́тката (definite singular)
абона́тките (definite plural)

From абона́т (abonát, “subscriber”) + -ка (-ka, feminine suffix).

suffix

абона́т абонат#Bulgarian

female equivalent of абона́т (abonát): female subscriber


абревиация

bg-noun

абревиацио́нен

абревиа́ция • (abreviácija) f (relational adjective абревиацио́нен)

абревиа́ция (canonical)
abreviácija (romanization)
абревиацио́нен (adjective relational)
абревиа́ция (indefinite singular)
абревиа́ции (indefinite plural)
абревиа́цията (definite singular)
абревиа́циите (definite plural)

bg-ndecl

абревиа́ция<>

abbreviation (the process of forming abbreviatures, abbreviations)


абъд

bg-noun

а́бъд or абъ́д • (ábǎd or abǎ́d) m

а́бъд (canonical)
абъ́д (canonical)
ábǎd (romanization)
abǎ́d (romanization)
а́бъд (indefinite singular)
абъ́д (indefinite singular)
а́бъди (indefinite plural)
абъ́ди (indefinite plural)
а́бъдът (definite singular subjective)
абъ́дът (definite singular subjective)
а́бъдите (definite plural subjective)
абъ́дите (definite plural subjective)
а́бъда (definite objective singular)
абъ́да (definite objective singular)
а́бъдите (definite objective plural)
абъ́дите (definite objective plural)
а́бъда (count-form plural)
абъ́да (count-form plural)

bg-ndecl

((а́бъд<>, абъ́д<>))

Disputed:
* Traditionally has been compared to Ancient Greek ἀκτέᾱ (aktéā, “elder”) (per Miklošič), however, the phonetics do not match;
* Per Berneker: possibly of Proto-Slavic origin, related to *xobotъ (“proboscis”), equivalent to *xab- + -ъд (-ǎd).
Cognate (via other suffixes) to dialectal Serbo-Croatian абда／хабат (“elder”), Slovene habát／həbȃt (“elderberry”).

Sambucus ebulus
Sambucus ebulus#Translingual

elderwort, danewort (shrub of species Sambucus ebulus)


абстрактност

bg-noun

абстра́ктност

абстра́ктност • (abstráktnost) f

абстра́ктност (canonical)
abstráktnost (romanization)
абстра́ктност (indefinite singular)
абстра́ктности (indefinite plural)
абстрактността́ (definite singular)
абстра́ктностите (definite plural)

bg-ndecl

абстра́ктност<>

From абстра́ктен (abstrákten, “abstract”) + -ост (-ost, abstract noun suffix).


абстракционистка

bg-noun

абстракциони́стка

абстракциони́стка • (abstrakcionístka) f

абстракциони́стка (canonical)
abstrakcionístka (romanization)
абстракциони́стка (indefinite singular)
абстракциони́стки (indefinite plural)
абстракциони́стката (definite singular)
абстракциони́стките (definite plural)

bg-ndecl

абстракциони́стка<>

From абстракциони́ст (abstrakcioníst, “(male) abstractionist”) + -ка (-ka, feminine suffix).

affix

абстракциони́ст

абстракциони́ст абстракционист#Bulgarian

(art) female equivalent of абстракциони́ст (abstrakcioníst): female abstractionist


абстракционизъм

bg-noun

абстракциони́зъм

абстракциони́зъм • (abstrakcionízǎm) m

абстракциони́зъм (canonical)
abstrakcionízǎm (romanization)
абстракциони́зъм (indefinite singular)
абстракциони́зми (indefinite plural)
абстракциони́змът (definite singular subjective)
абстракциони́змите (definite plural subjective)
абстракциони́зма (definite objective singular)
абстракциони́змите (definite objective plural)
абстракциони́зъма (count-form plural)

bg-ndecl

абстракциони́зъм<*>


абсцисна ос

bg-noun

абсци́сна ос

абсци́сна ос • (abscísna os) f

абсци́сна ос (canonical)
abscísna os (romanization)
абсци́сна о́с (indefinite singular)
абсци́сни о́си (indefinite plural)
абсци́сната о́с (definite singular)
абсци́сните о́си (definite plural)

bg-ndecl

абсци́сна<#> о́с<(f)>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-абсцисна ос.wav

абсци́сна (abscísna, relational adjective) + ос (os, “axis”).

compound

Coordinate term: ордина́тна ос (ordinátna os)

(mathematics) abscissa (the horizontal or x-axis)


ариергард

bg-noun

ариерга́рден

ариерга́рд • (ariergárd) m (relational adjective ариерга́рден)

ариерга́рд (canonical)
ariergárd (romanization)
ариерга́рден (adjective relational)
ариерга́рд (indefinite singular)
ариерга́рди (indefinite plural)
ариерга́рдът (definite singular subjective)
ариерга́рдите (definite plural subjective)
ариерга́рда (definite objective singular)
ариерга́рдите (definite objective plural)
ариерга́рда (count-form plural)

bg-ndecl

ариерга́рд<>


ординатна ос

bg-noun

ордина́тна о́с

ордина́тна о́с • (ordinátna ós) f

ордина́тна о́с (canonical)
ordinátna ós (romanization)
ордина́тна о́с (indefinite singular)
ордина́тни о́си (indefinite plural)
ордина́тната о́с (definite singular)
ордина́тните о́си (definite plural)

bg-ndecl

ордина́тна<#> о́с<(f)>

ордина́тна (ordinátna, relational adjective) + ос (os, “axis”).

compound

Coordinate term: абсци́сна ос (abscísna os)

(mathematics) ordinate (the vertical or y-axis)


абрихт

bg-noun

а́брихт • (ábriht) m

а́брихт (canonical)
ábriht (romanization)
а́брихт (indefinite singular)
а́брихти (indefinite plural)
а́брихтът (definite singular subjective)
а́брихтите (definite plural subjective)
а́брихта (definite objective singular)
а́брихтите (definite objective plural)
а́брихта (count-form plural)

Abbreviation of German Abrichtmaschine. Compare German Abrichte.


авджи

авджи́я авджия#Bulgarian

Alternative form of авджи́я (avdžíja), used before a name or title.


авантаджийство

ава́нтаджийство

ава́нтаджийство • (avántadžijstvo) n

ава́нтаджийство (canonical)
avántadžijstvo (romanization)
ава́нтаджийство (indefinite singular)
ава́нтаджийството (definite singular)

bg-ndecl

ава́нтаджийство</n:sg>

From ава́нтаджия (avántadžija, “bargain hunter”) + -ство (-stvo, “-hood”).

suffix

reaping benefits without the commensurate work; undeserved benefit, bargain, steal; or the actions of a person that practices the above.


абуд

bg-noun

а́буд or абу́д • (ábud or abúd) m

а́буд (canonical)
абу́д (canonical)
ábud (romanization)
abúd (romanization)
а́буд (indefinite singular)
абу́д (indefinite singular)
а́буди (indefinite plural)
абу́ди (indefinite plural)
а́будът (definite singular subjective)
абу́дът (definite singular subjective)
а́будите (definite plural subjective)
абу́дите (definite plural subjective)
а́буда (definite objective singular)
абу́да (definite objective singular)
а́будите (definite objective plural)
абу́дите (definite objective plural)
а́буда (count-form plural)
абу́да (count-form plural)

bg-ndecl

((а́буд<>, абу́д<>))


авантаджия

bg-noun

ава́нтаджийски

ава́нтаджийка

ава́нтаджия • (avántadžija) m (feminine ава́нтаджийка, relational adjective ава́нтаджийски)

ава́нтаджия (canonical)
avántadžija (romanization)
ава́нтаджийка (feminine)
ава́нтаджийски (adjective relational)
ава́нтаджия (indefinite singular)
ава́нтаджии (indefinite plural)
ава́нтаджията (definite singular)
ава́нтаджиите (definite plural)

bg-ndecl

ава́нтаджия<>

From ава́нта (avánta, “bargain, steal”) + -джи́я (-džíja, “-er, -ist”).

affix

(colloquial) bargain hunter (someone who looks to get things cheaply)


авангардизъм

bg-noun

авангарди́зъм

авангарди́зъм • (avangardízǎm) m

авангарди́зъм (canonical)
avangardízǎm (romanization)
авангарди́зъм (indefinite singular)
авангарди́змът (definite singular subjective)
авангарди́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

авангарди́зъм<*/n:sg>

Either borrowed from French avant-gardisme, or formed from аванга́рд (avangárd, “avant-grad”) + -и́зъм (-ízǎm, “-ism”).


авиаторство

bg-noun

авиа́торство

авиа́торство • (aviátorstvo) n

авиа́торство (canonical)
aviátorstvo (romanization)
авиа́торство (indefinite singular)
авиа́торството (definite singular)

bg-ndecl

авиа́торство</n:sg>

From авиа́тор (aviátor, “aviator”) + -ство (-stvo, “-hood, -ship”).

suffix

The rank or occupation of an aviator; aviation, aviatorship.


авантаж

bg-noun

аванта́ж • (avantáž) m

аванта́ж (canonical)
avantáž (romanization)
аванта́ж (indefinite singular)
аванта́жи (indefinite plural)
аванта́жът (definite singular subjective)
аванта́жите (definite plural subjective)
аванта́жа (definite objective singular)
аванта́жите (definite objective plural)
аванта́жа (count-form plural)

(sports) advantage (situation in which a foul is committed, but the referee does not stop the game, because the fouled team is in an advantageous position)


авантаджийка

авантаджи́йка

авантаджи́йка • (avantadžíjka) f

авантаджи́йка (canonical)
avantadžíjka (romanization)
авантаджи́йка (indefinite singular)
авантаджи́йки (indefinite plural)
авантаджи́йката (definite singular)
авантаджи́йките (definite plural)

bg-ndecl

авантаджи́йка<>

From авантаджи́я (avantadžíja, “bargain hunter”) + -ка (-ka, feminine suffix).

suffix

авантаджи́я авантаджия#Bulgarian

(colloquial) female equivalent of авантаджи́я (avantadžíja)


авджийка

bg-noun

авджи́йка • (avdžíjka) f

авджи́йка (canonical)
avdžíjka (romanization)
авджи́йка (indefinite singular)
авджи́йки (indefinite plural)
авджи́йката (definite singular)
авджи́йките (definite plural)

From авджи́я (avdžíja, “hunter”) + -ка (-ka, feminine suffix).

suffix

авджи́я авджия#Bulgarian

(archaic, now colloquial) female equivalent of авджи́я (avdžíja, “hunter”)


авджилък

bg-noun

авджилъ́к • (avdžilǎ́k) m

авджилъ́к (canonical)
avdžilǎ́k (romanization)
авджилъ́к (indefinite singular)
авджилъ́ци (indefinite plural)
авджилъ́кът (definite singular subjective)
авджилъ́ците (definite plural subjective)
авджилъ́ка (definite objective singular)
авджилъ́ците (definite objective plural)
авджилъ́ка (count-form plural)


авгиеви обори

авги́еви обо́ри

авги́еви обо́ри • (avgíevi obóri) pl

авги́еви обо́ри (canonical)
avgíevi obóri (romanization)
авги́еви обо́ри (indefinite plural)
авги́евите обо́ри (definite plural)

bg-ndecl

авги́еви<#> обо́ри</n:pl>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-авгиеви обори.wav

By surface analysis, авги́еви (avgíevi, “Augean”, plural of авги́ев (avgíev)) + обо́ри (obóri, “stables”, plural of обо́р (obór)).
The cleaning of king Augeas's dirty stables was one of the 12 labors of Hercules; see Augean stables for more.

surf

plural of <i class="Cyrl mention" lang="bg">авги́ев</i> (avgíev)

plural of <i class="Cyrl mention" lang="bg">обо́р</i> (obór)

(plural only) Augean stables (a filthy place; when used literally, refers to the dirty stables of king Augeas, which only Hercules was able to clean)


авантюризъм

bg-noun

авантюри́зъм

авантюристи́чен

авантюри́зъм • (avantjurízǎm) m (relational adjective авантюристи́чен)

авантюри́зъм (canonical)
avantjurízǎm (romanization)
авантюристи́чен (adjective relational)
авантюри́зъм (indefinite singular)
авантюри́змът (definite singular subjective)
авантюри́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

авантюри́зъм<*/n:sg>

By surface analysis, авантю́ра (avantjúra, “adventure”) + -и́зъм (-ízǎm, “-ism”); alternatively, from French aventurisme.

surf

adventurism, adventurousness (the quality of an adventurer)

(politics) adventurism (reckless political risk-taking)


аванта

bg-noun

ава́нта • (avánta) f

ава́нта (canonical)
avánta (romanization)
ава́нта (indefinite singular)
ава́нти (indefinite plural)
ава́нтата (definite singular)
ава́нтите (definite plural)

From either Turkish avanta or Greek αβάντα (avánta), from Old Italian avantare, avanti or avante.

(colloquial) acquisition of something without effort, or undeservingly; a bargain, steal

ава́нтаджийски

ава́нтаджия (avántadžija)

ава́нтаджийство

ава́нтаджия (avántadžija)


авоар

авоа́р • (avoár) m

авоа́р (canonical)
avoár (romanization)
авоа́р (indefinite singular)
авоа́ри (indefinite plural)
авоа́рът (definite singular subjective)
авоа́рите (definite plural subjective)
авоа́ра (definite objective singular)
авоа́рите (definite objective plural)
авоа́ра (count-form plural)

(usually in the plural) liquid assets (vault cash in a bank that the holder can withdraw whenever he wants; money that is actually possessed in an account, as opposed to stocks or other economic abstractions)


авариен изход

авари́ен и́зход

авари́ен и́зход • (avaríen ízhod) m

авари́ен и́зход (canonical)
avaríen ízhod (romanization)
авари́ен и́зход (indefinite singular)
авари́йни и́зходи (indefinite plural)
авари́йният и́зход (definite singular subjective)
авари́йните и́зходи (definite plural subjective)
авари́йния и́зход (definite objective singular)
авари́йните и́зходи (definite objective plural)
авари́йни и́зхода (count-form plural)

bg-ndecl

авари́ен<#*> и́зход<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-авариен изход.wav

Compound of авари́ен (avaríen, “emergency”) + и́зход (ízhod, “exit”).


анцунг

bg-noun

а́нцунг • (áncung) m

а́нцунг (canonical)
áncung (romanization)
а́нцунг (indefinite singular)
а́нцунги (indefinite plural)
а́нцунгът (definite singular subjective)
а́нцунгите (definite plural subjective)
а́нцунга (definite objective singular)
а́нцунгите (definite objective plural)
а́нцунга (count-form plural)

анцуг анцуг#Bulgarian

(proscribed, colloquial) Alternative form of анцуг (ancug)


отобус

отобу́с • (otobús) m

отобу́с (canonical)
otobús (romanization)
отобу́с (indefinite singular)
отобу́си (indefinite plural)
отобу́сът (definite singular subjective)
отобу́сите (definite plural subjective)
отобу́са (definite objective singular)
отобу́сите (definite objective plural)
отобу́са (count-form plural)

автобу́с автобус#Bulgarian

(obsolete) Alternative form of автобу́с (avtobús, “bus”)


автономност

автоно́мност

автоно́мност • (avtonómnost) f

автоно́мност (canonical)
avtonómnost (romanization)
автоно́мност (indefinite singular)
автономността́ (definite singular)

bg-ndecl

автоно́мност</n:sg>

From автоно́мен (avtonómen, “autonomous”) + -ост (-ost, abstract noun suffix).


автомобилистка

bg-noun

автомобили́стка

автомобили́стка • (avtomobilístka) f

автомобили́стка (canonical)
avtomobilístka (romanization)
автомобили́стка (indefinite singular)
автомобили́стки (indefinite plural)
автомобили́стката (definite singular)
автомобили́стките (definite plural)

bg-ndecl

автомобили́стка<>

From автомобили́ст (avtomobilíst) + -ка (-ka, feminine suffix).

suffix

автомобили́ст

автомобили́ст автомобилист#Bulgarian

female equivalent of автомобили́ст (avtomobilíst, “motorist”)


автокар

bg-noun

автока́р • (avtokár) m

автока́р (canonical)
avtokár (romanization)
автока́р (indefinite singular)
автока́ри (indefinite plural)
автока́рят (definite singular subjective)
автока́рите (definite plural subjective)
автока́ря (definite objective singular)
автока́рите (definite objective plural)
автока́ря (count-form plural)

A small motor vehicle, as used to transport small loads, e.g. between stations.


автономист

автономи́ст • (avtonomíst) m

автономи́ст (canonical)
avtonomíst (romanization)
автономи́ст (indefinite singular)
автономи́сти (indefinite plural)
автономи́стът (definite singular subjective)
автономи́стите (definite plural subjective)
автономи́ста (definite objective singular)
автономи́стите (definite objective plural)
автономи́ста (count-form plural)

bg-ndecl

автономи́ст<>


абокато

bg-noun

абока́то • (abokáto) n

абока́то (canonical)
abokáto (romanization)
абока́то (indefinite singular)
абока́та (indefinite plural)
абока́тото (definite singular)
абока́тата (definite plural)

From Spanish abogato, and maybe also from Portuguese abacate.

авока́до авокадо#Bulgarian

(obsolete) Alternative form of авока́до (avokádo, “avocado”).


авторитаризъм

авторитари́зъм

авторитари́зъм • (avtoritarízǎm) m

авторитари́зъм (canonical)
avtoritarízǎm (romanization)
авторитари́зъм (indefinite singular)
авторитари́зми (indefinite plural)
авторитари́змът (definite singular subjective)
авторитари́змите (definite plural subjective)
авторитари́зма (definite objective singular)
авторитари́змите (definite objective plural)
авторитари́зъма (count-form plural)

bg-ndecl

авторитари́зъм<*>

Borrowed from Russian авторитаризм (avtoritarizm) from French autoritarisme.

bor+

авторитаризм


авточаст

bg-noun

авточа́ст • (avtočást) f

авточа́ст (canonical)
avtočást (romanization)
авточа́ст (indefinite singular)
авточа́сти (indefinite plural)
авточа́стът (definite singular subjective)
авточа́стите (definite plural subjective)
авточа́ста (definite objective singular)
авточа́стите (definite objective plural)
авточа́ста (count-form plural)

From авто- (avto-, “auto-, car”) + част (čast, “part”).


агарянка

bg-noun

агаря́нка • (agarjánka) f

агаря́нка (canonical)
agarjánka (romanization)
агаря́нка (indefinite singular)
агаря́нки (indefinite plural)
агаря́нката (definite singular)
агаря́нките (definite plural)

[ɐɡɐˈrʲa̟ŋkɐ]

From агарян(ец/ин) (agarjan(ec/in)) + -ка (-ka, “feminine suffix”).

affix

агарян(ец/ин)

агаря́нец агарянец#Bulgarian

female equivalent of агаря́нец (agarjánec)

агаря́нин агарянин#Bulgarian

female equivalent of агаря́нин (agarjánin)


агалък

bg-noun

агалъ́к • (agalǎ́k) m

агалъ́к (canonical)
agalǎ́k (romanization)
агалъ́к (indefinite singular)
агалъ́кът (definite singular subjective)
агалъ́ка (definite objective singular)

bg-ndecl

агалъ́к</n:sg>

Borrowed from Ottoman Turkish [script needed] (ağalık).

bor+

Агалъкът не е малка сила, мои братя.

1886?, Lyuben Karavelov, Съчинения, volume 2, page 135:

The Turks are not a small force, my brothers.

(collective) the Turks; all Turkish people


агент-провокатор

bg-noun

аге́нт-провока́тор

аге́нтпровока́торски

аге́нт-провока́тор • (agént-provokátor) m (relational adjective аге́нтпровока́торски)

аге́нт-провока́тор (canonical)
agént-provokátor (romanization)
аге́нтпровока́торски (adjective relational)
аге́нт-провока́тор (indefinite singular)
аге́нт-провока́тори (indefinite plural)
аге́нт-провока́торът (definite singular subjective)
аге́нт-провока́торите (definite plural subjective)
аге́нт-провока́тора (definite objective singular)
аге́нт-провока́торите (definite objective plural)
аге́нт-провока́тора (count-form plural)

bg-ndecl

аге́нт-провока́тор<>

By surface analysis, аге́нт (agént) + провока́тор (provokátor). Possibly from French agent provocateur or German Agent Provocateur.


гривеци

head

гри́веци • (gríveci)

гри́веци (canonical)
gríveci (romanization)

гри́век гривек#Bulgarian


гривяци

гри́вяци • (grívjaci)

гри́вяци (canonical)
grívjaci (romanization)

гри́вяк гривяк#Bulgarian


гривици

гри́вици • (grívici)

гри́вици (canonical)
grívici (romanization)

гри́вица гривица#Bulgarian


гривек

bg-noun

гри́век • (grívek) m

гри́век (canonical)
grívek (romanization)
гри́век (indefinite singular)
гри́веци (indefinite plural)
гри́векът (definite singular subjective)
гри́веците (definite plural subjective)
гри́века (definite objective singular)
гри́веците (definite objective plural)
гри́века (count-form plural)

гри́вяк гривяк#Bulgarian


гривяк

гри́вяк • (grívjak) m (feminine гри́вица)

гри́вяк (canonical)
grívjak (romanization)
гри́вица (feminine)
гри́вяк (indefinite singular)
гри́вяци (indefinite plural)
гри́вякът (definite singular subjective)
гри́вяците (definite plural subjective)
гри́вяка (definite objective singular)
гри́вяците (definite objective plural)
гри́вяка (count-form plural)

From гри́ва (gríva, “ruff”) + -як (-jak). Per the Bulgarian Etymological Dictionary, some related bird names display a blending of гри́ва (gríva) and грив (griv, “gray”).

Columba palumbus
Columba palumbus#Translingual


гривица

гри́вица • (grívica) f (masculine гри́вяк)

гри́вица (canonical)
grívica (romanization)
гри́вяк (masculine)
гри́вица (indefinite singular)
гри́вици (indefinite plural)
гри́вицата (definite singular)
гри́виците (definite plural)

desctree

Bulgarian: Гривица (Grivica)
→ Romanian: Grivița

From гри́вяк (grívjak) + -ица (-ica, feminine suffix).


воня

bg-noun

воня́ • (vonjá) f

воня́ (canonical)
vonjá (romanization)
воня́ (indefinite singular)
вони́ (indefinite plural rare)
воня́та (definite singular)
вони́те (definite plural rare)

bg-ndecl

воня́<+и􂀿r􂁀>

(originally) odour (regardless of quality)

вонева́

воня́я (vonjája, “to scatter fragrance”) (dialectal)


мухъл

bg-noun

му́хъл • (múhǎl) m

му́хъл (canonical)
múhǎl (romanization)
му́хъл (indefinite singular)
му́хълът (definite singular subjective)
му́хъла (definite objective singular)

пле́сен (plésen)


глен

glen (romanization)
глен (indefinite singular)
гле́нът (definite singular subjective)
гле́на (definite objective singular)

Inherited from Proto-Slavic *glěnь (i-stem).

inh+

гленя́свам

to overgrow with algae; of body of water or liquid container


трът

trǎt (romanization)
трът (indefinite singular)
тръ́ти (indefinite plural)
тръ́тът (definite singular subjective)
тръ́тите (definite plural subjective)
тръ́та (definite objective singular)
тръ́тите (definite objective plural)
тръ́та (count-form plural)
трът (indefinite singular)
трътта́ (definite singular)

Inherited from Proto-Slavic *trǫtь (i-stem), later reanalyzed as an o-stem. Unclear if related to Old Church Slavonic трѫтъ (trǫtŭ, “row, division of soldiers”).

cog

трут — with dialectal reflex of proto-Slavic *-ǫ-

cluster of fungi (typically growing on trees or walls)

(specifically) poroid fungus (mushrooms of family Polyporaceae)


брюка

bg-noun

брю́ка • (brjúka) f

брю́ка (canonical)
brjúka (romanization)
бру́ка (indefinite singular)
бру́ки (indefinite plural)
бру́ката (definite singular)
бру́ките (definite plural)

Uncertain; perhaps cognate with near-homophonous бру́ка (brúka, “blister”).

galbulus (fleshy cone of some kinds of conifers, such as junipers, cypresses, and yews)


тръд

тръд • (trǎd) m

trǎd (romanization)
тръд (indefinite singular)
тръ́дове (indefinite plural)
тръ́дът (definite singular subjective)
тръ́довете (definite plural subjective)
тръ́да (definite objective singular)
тръ́довете (definite objective plural)
тръ́да (count-form plural)

haemorrhoid, pile (swelling around the rectum containing enlarged blood vessels)


брощ

brošt (romanization)
брощ (indefinite singular)
бро́щове (indefinite plural)
бро́щът (definite singular subjective)
бро́щовете (definite plural subjective)
бро́ща (definite objective singular)
бро́щовете (definite objective plural)
бро́ща (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *broščь, of unclear origin. Has been compared with Latin bractea (“foil”).

брокь — with dialectal reflexes of proto-Slavic *-šč-


кедър

ке́дър • (kédǎr) m (relational adjective ке́дров)

ке́дър (canonical)
kédǎr (romanization)
ке́дров (adjective relational)
ке́дър (indefinite singular)
ке́дъри (indefinite plural)
ке́дърът (definite singular subjective)
ке́дърите (definite plural subjective)
ке́дъра (definite objective singular)
ке́дърите (definite objective plural)
ке́дъра (count-form plural)

Internationalism, ultimately from Ancient Greek κέδρος (kédros).


мъзга

мъзга́ • (mǎzgá) f

мъзга́ (canonical)
mǎzgá (romanization)
мъзга́ (indefinite singular)
мъзга́та (definite singular)

Blend of Proto-Slavic *mъzga (“mucus, silt”) (also borrowed into Romanian mâzgă (“slime”)) and *mězga (“sap”) (the later reflected by doublet Bulgarian мязга (mjazga)).


лиственица

ли́ственица • (lístvenica) f

ли́ственица (canonical)
lístvenica (romanization)
ли́ственица (indefinite singular)
ли́ственици (indefinite plural)
ли́ственицата (definite singular)
ли́ствениците (definite plural)

bg-ndecl

ли́ственица<>

Borrowed from Russian лиственница (listvennica). Formally derived from Proto-Slavic *listva (“leafage”) + -еница (-enica).


медузи

head

меду́зи • (medúzi)

меду́зи (canonical)
medúzi (romanization)

меду́за медуза#Bulgarian


васкуларно растение

bg-noun

васкула́рно расте́ние

васкула́рно расте́ние • (vaskulárno rasténie) n

васкула́рно расте́ние (canonical)
vaskulárno rasténie (romanization)
васкула́рно расте́ние (indefinite singular)
васкула́рни расте́ния (indefinite plural)
васкула́рното расте́ние (definite singular)
васкула́рните расте́ния (definite plural)

bg-ndecl

васкула́рно<#> расте́ние<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-васкуларно растение.wav

васкула́рно (vaskulárno) + расте́ние (rasténie)

compound

(botany) vascular plant (plant with certain tissues (xylem, phloem) which conduct nutrients and water throughout the body)


плаун

bg-noun

плау́н • (plaún) m (relational adjective плау́нов)

плау́н (canonical)
plaún (romanization)
плау́нов (adjective relational)
плау́н (indefinite singular)
плау́ни (indefinite plural)
плау́нът (definite singular subjective)
плау́ните (definite plural subjective)
плау́на (definite objective singular)
плау́ните (definite objective plural)
плау́на (count-form plural)

Borrowed from Russian плау́н (plaún). Doublet of плаву́н (plavún) (native term).

club moss, lycopod (simple vascular spore plants of family Lycopodiales)


плавун

плаву́н • (plavún) m

плаву́н (canonical)
plavún (romanization)

By surface analysis, пла́вам (plávam, “to float”) + -ун (-un). Doublet of плау́н (plaún) (Russian borrowing).


плавун

bg-noun

плаву́н • (plavún) m

плаву́н (canonical)
plavún (romanization)
плаву́н (indefinite singular)
плаву́ни (indefinite plural)
плаву́нът (definite singular subjective)
плаву́ните (definite plural subjective)
плаву́на (definite objective singular)
плаву́ните (definite objective plural)
плаву́на (count-form plural)

плау́н плаун#Bulgarian

Alternative form of плау́н (plaún, “club moss”)


дипломация

диплома́ция • (diplomácija) f

диплома́ция (canonical)
diplomácija (romanization)
диплома́ция (indefinite singular)
диплома́ции (indefinite plural)
диплома́цията (definite singular)
диплома́циите (definite plural)

bg-ndecl

диплома́ция<>

Borrowed from French diplomatie, derived from Latin diploma (“letter of recommendation”).


влака

bg-noun

влака́ or вла́ка • (vlaká or vláka) f

влака́ (canonical)
вла́ка (canonical)
vlaká (romanization)
vláka (romanization)
влака́ (indefinite singular)
вла́ка (indefinite singular)
влаки́ (indefinite plural)
вла́ки (indefinite plural)
влака́та (definite singular)
вла́ката (definite singular)
влаки́те (definite plural)
вла́ките (definite plural)

bg-ndecl

влака́<>, вла́ка<>

Inherited from Proto-Slavic *volka. Synchronically, deverbal from вла́ча (vláča, “to tug, to pull”).


аниони

head

анио́ни • (anióni)

анио́ни (canonical)
anióni (romanization)

анио́н анион#Bulgarian


аукциони

аукцио́ни • (aukcióni)

аукцио́ни (canonical)
aukcióni (romanization)

аукцио́н аукцион#Bulgarian


балтони

балто́ни • (baltóni)

балто́ни (canonical)
baltóni (romanization)

балто́н балтон#Bulgarian


балтон

bg-noun

балто́н • (baltón) m

балто́н (canonical)
baltón (romanization)
балто́н (indefinite singular)
балто́ни (indefinite plural)
балто́нът (definite singular subjective)
балто́ните (definite plural subjective)
балто́на (definite objective singular)
балто́ните (definite objective plural)
балто́на (count-form plural)

Derived from French paletot. The suffix -он (-on) is likely by analogy with пантало́н (pantalón). Doublet of палто́ (paltó).

a type of thick woolen fabric used for making such overcoats


минзухар

минзуха́р • (minzuhár) m (diminutive минзуха́рче or минзуха́рец)

минзуха́р (canonical)
minzuhár (romanization)
минзуха́рче (diminutive)
минзуха́рец (diminutive)
минзуха́р (indefinite singular)
минзуха́ри (indefinite plural)
минзуха́рят (definite singular subjective)
минзуха́рите (definite plural subjective)
минзуха́ря (definite objective singular)
минзуха́рите (definite objective plural)
минзуха́ря (count-form plural)

Unclear. Perhaps reshaped from dialectal мингу́ш (mingúš, “earring”) + -ар (-ar), from Classical Persian مَنْگوش (mangōš, “earring”).


мразовец

bg-noun

мра́зовец • (mrázovec) m (diminutive мра́зовче)

мра́зовец (canonical)
mrázovec (romanization)
мра́зовче (diminutive)
мра́зовец (indefinite singular)
мра́зовци (indefinite plural)
мра́зовецът (definite singular subjective)
мра́зовците (definite plural subjective)
мра́зовеца (definite objective singular)
мра́зовците (definite objective plural)
мра́зовеца (count-form plural)

bg-ndecl

мра́зовец<*>

By surface analysis, мраз (mraz, “frost”) + -овец (-ovec).

surf

autumn crocus (flower of family Colchicaceae)


зайча сянка

bg-noun

за́йча ся́нка

за́йча ся́нка • (zájča sjánka) f (relational adjective [зайчи|за́йча]]_ся́нка " lang="bg">зайчесянков)

за́йча ся́нка (canonical)
zájča sjánka (romanization)
зайчесянков (adjective relational)
за́йча ся́нка (indefinite singular)
за́йчи ся́нки (indefinite plural)
за́йчата ся́нка (definite singular)
за́йчите ся́нки (definite plural)

bg-ndecl

за́йча<#> ся́нка<>

[ˈzajt͡ʃɐ ˈsʲa̟ŋkɐ]

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-зайча сянка.wav

зайча (zajča, “harine”) + ся́нка (sjánka, “shadow”)

compound

asparagus (vegetable of genus Asparagus)


бидони

head

бидо́ни • (bidóni)

бидо́ни (canonical)
bidóni (romanization)

бидо́н бидон#Bulgarian


бизони

бизо́ни • (bizóni)

бизо́ни (canonical)
bizóni (romanization)

бизо́н бизон#Bulgarian


баритони

барито́ни • (baritóni)

барито́ни (canonical)
baritóni (romanization)

барито́н баритон#Bulgarian


бастиони

бастио́ни • (bastióni)

бастио́ни (canonical)
bastióni (romanization)

бастио́н бастион#Bulgarian


бушони

бушо́ни • (bušóni)

бушо́ни (canonical)
bušóni (romanization)

бушо́н бушон#Bulgarian


биберони

биберо́ни • (biberóni)

биберо́ни (canonical)
biberóni (romanization)

биберо́н биберон#Bulgarian


бандонеони

бандонео́ни • (bandoneóni)

бандонео́ни (canonical)
bandoneóni (romanization)

бандонео́н бандонеон#Bulgarian

indefinite plural of бандонео́н (bandoneón)


бушон

bg-noun

бушо́н • (bušón) m (relational adjective бушо́нен)

бушо́н (canonical)
bušón (romanization)
бушо́нен (adjective relational)
бушо́н (indefinite singular)
бушо́ни (indefinite plural)
бушо́нът (definite singular subjective)
бушо́ните (definite plural subjective)
бушо́на (definite objective singular)
бушо́ните (definite objective plural)
бушо́на (count-form plural)

Borrowed from French bouchon. See there for further etymology.

fuse (device preventing overloading of a circuit)


биберон

биберо́н • (biberón) m (diminutive биберо́нче)

биберо́н (canonical)
biberón (romanization)
биберо́нче (diminutive)
биберо́н (indefinite singular)
биберо́ни (indefinite plural)
биберо́нът (definite singular subjective)
биберо́ните (definite plural subjective)
биберо́на (definite objective singular)
биберо́ните (definite objective plural)
биберо́на (count-form plural)

Borrowed from French biberon, from Ecclesiastical Latin bibere (“to drink”), ultimately from Proto-Indo-European *píph₃eti.


бандонеон

bg-noun

бандонео́н • (bandoneón) m

бандонео́н (canonical)
bandoneón (romanization)
бандонео́н (indefinite singular)
бандонео́ни (indefinite plural)
бандонео́нът (definite singular subjective)
бандонео́ните (definite plural subjective)
бандонео́на (definite objective singular)
бандонео́ните (definite objective plural)
бандонео́на (count-form plural)

bg-ndecl

бандонео́н<>

Internationalism; compare Spanish bandoneón. Ultimately from German Bandoneon (initially Bandonion), named after Heinrich Band.


латвица

bg-noun

ла́твица • (látvica) f

ла́твица (canonical)
látvica (romanization)
(as a tool) (obsolete possibly)
ла́твица (indefinite singular)
ла́твици (indefinite plural)
ла́твицата (definite singular)
ла́твиците (definite plural)

Derived from Proto-Slavic *laty (“pot”, v-stem) + -ица (-ica)


котига

bg-noun

ко́тига • (kótiga) f

ко́тига (canonical)
kótiga (romanization)
ко́тига (indefinite singular)
ко́тиги (indefinite plural)
ко́тигата (definite singular)
ко́тигите (definite plural)

Cognate with Romanian cotigă. If Slavic in origin, perhaps equivalent to dialectal кота́я (kotája), ко́ткам (kótkam, “to shove around, to reel”) + -ига (-iga).


видеозони

head

видеозо́ни • (videozóni)

видеозо́ни (canonical)
videozóni (romanization)

видеозо́н видеозон#Bulgarian

indefinite plural of видеозо́н (videozón)


грамофони

грамофо́ни • (gramofóni)

грамофо́ни (canonical)
gramofóni (romanization)

грамофо́н грамофон#Bulgarian

indefinite plural of грамофо́н (gramofón)


видеозон

bg-noun

видеозо́н • (videozón) m

видеозо́н (canonical)
videozón (romanization)
видеозо́н (indefinite singular)
видеозо́ни (indefinite plural)
видеозо́нът (definite singular subjective)
видеозо́ните (definite plural subjective)
видеозо́на (definite objective singular)
видеозо́ните (definite objective plural)
видеозо́на (count-form plural)

From видео- (video-) + Russian зонд (zond), the second part from French sonde.


галфони

head

галфо́ни • (galfóni)

галфо́ни (canonical)
galfóni (romanization)

галфо́н галфон#Bulgarian


газобетон

bg-noun

газобето́нен

газобето́н • (gazobetón) m (relational adjective газобето́нен)

газобето́н (canonical)
gazobetón (romanization)
газобето́нен (adjective relational)
газобето́н (indefinite singular)
газобето́нът (definite singular subjective)
газобето́на (definite objective singular)

bg-ndecl

газобето́н</n:sg>

From газ (gaz, “gas”) + -о- (-o-) + бетон (beton, “concrete”). Compare Romanian gazbeton.

af

(uncountable) autoclaved aerated concrete, cellular concrete, porous concrete


гьон

gjon (romanization)
гьон (indefinite singular)
гьо́нът (definite singular subjective)
гьо́на (definite objective singular)

Borrowed from Ottoman Turkish گون (gön). Compare Macedonian ѓон (ǵon) and Serbo-Croatian ђо̏н／đȍn.

(uncountable) thick leather used for making shoesoles


галфон

bg-noun

галфо́н • (galfón) m

галфо́н (canonical)
galfón (romanization)
галфо́н (indefinite singular)
галфо́ни (indefinite plural)
галфо́нът (definite singular subjective)
галфо́ните (definite plural subjective)
галфо́на (definite objective singular)
галфо́ните (definite objective plural)
галфо́на (count-form plural)

Uncertain. There are two theories, found in normative dictionaries of the Bulgarian Academy of Sciences:
* per the Bulgarian Language Dictionary, probably from Italian gaglioffone, augmentative of gaglioffo (“loutish, clumsy”);
* per the Bulgarian Etymological Dictionary, derived from глъв (glǎv, “stupid”) (dialectal), from Proto-Indo-European *gʰluwos, from Proto-Indo-European *gʰlew- (“to joke, make fun”), whence also Proto-Slavic *glumъ.


проектозакони

head

прое́ктозако́ни

прое́ктозако́ни • (proéktozakóni)

прое́ктозако́ни (canonical)
proéktozakóni (romanization)

прое́ктозако́н проектозакон#Bulgarian

indefinite plural of прое́ктозако́н (proéktozakón)


законопроекти

законопрое́кти

законопрое́кти • (zakonoproékti)

законопрое́кти (canonical)
zakonoproékti (romanization)

законопрое́кт законопроект#Bulgarian

indefinite plural of законопрое́кт (zakonoproékt)


проектозакон

bg-noun

прое́ктозако́н

прое́ктозако́н • (proéktozakón) m

прое́ктозако́н (canonical)
proéktozakón (romanization)
прое́ктозако́н (indefinite singular)
прое́ктозако́ни (indefinite plural)
прое́ктозако́нът (definite singular subjective)
прое́ктозако́ните (definite plural subjective)
прое́ктозако́на (definite objective singular)
прое́ктозако́ните (definite objective plural)
прое́ктозако́на (count-form plural)

bg-ndecl

прое́ктозако́н<>

From прое́кт (proékt, “project”) + -о- (-o-) + зако́н (zakón, “law”).


катаряга

bg-noun

катаря́га • (katarjága) f

катаря́га (canonical)
katarjága (romanization)
катаря́га (indefinite singular)
катаря́ги (indefinite plural)
катаря́гата (definite singular)
катаря́гите (definite plural)

[kɐtɐˈrʲa̟ɡɐ]

By surface analysis, кате́ря (katérja, “to climb”) + -яга (-jaga).


каруда

bg-noun

кару́да • (karúda) f

кару́да (canonical)
karúda (romanization)
кару́да (indefinite singular)
кару́ди (indefinite plural)
кару́дата (definite singular)
кару́дите (definite plural)

Bulgarian Etymological Dictionary draws comparison with Bulgarian кори́то (koríto, “trough”) and Greek καδούδα (kadoúda) (rare diminutive form of κάδος (kádos, “bucket”)).


слепушка

слепу́шка • (slepúška) f

слепу́шка (canonical)
slepúška (romanization)
слепу́шка (indefinite singular)
слепу́шки (indefinite plural)
слепу́шката (definite singular)
слепу́шките (definite plural)
слепу́шко (singular vocative)
слепу́шки (plural vocative)

bg-ndecl

слепу́шка<(v)>

By surface analysis, сляп (sljap, “blind”) + -ушка (-uška).


сляпо куче

bg-noun

сля́по ку́че

сля́по ку́че • (sljápo kúče) n

сля́по ку́че (canonical)
sljápo kúče (romanization)
сля́по ку́че (indefinite singular)
сля́пи ку́чета (indefinite plural)
сля́пото ку́че (definite singular)
сля́пите ку́чета (definite plural)

bg-ndecl

сля́по<#> ку́че<(v)>

сляп (sljap, “blind”) + ку́че (kúče, “dog”)

compound

blind mole rat (rodent of family Spalacidae)


кутел

bg-noun

ку́тел • (kútel) m

ку́тел (canonical)
kútel (romanization)
ку́тел (indefinite singular)
ку́тли (indefinite plural)
ку́телят (definite singular subjective)
ку́тлите (definite plural subjective)
ку́теля (definite objective singular)
ку́тлите (definite objective plural)
ку́теля (count-form plural)

Unclear. Bulgarian Etymological Dictionary lists as possible origins:
* Inherited from Proto-Slavic *kutьlъ, whence also dial. Serbo-Croatian ку̏тао (“spade”), from the root of Proto-Slavic *kuti (“to hew”);
* Possibly borrowed from a Vulgar Latin reflex of Latin cotyla (“beaker”) or Ancient Greek κοτῠ́λη (kotúlē, “small vessel”), both viewed as phonetically unsatisfactory. True loanwords from this origin are Bulgarian чу́тура (čútura), чо́тра (čótra);
* Possibly borrowed from Greek κουτάλι (koutáli, “spoon”), viewed as semantically unsatisfactory.

bor+

mortar (wooden or stony receptacle in which ingredients are ground)

(historical) medium-size container used as a measure cup


лалугер

bg-noun

лалу́гер • (lalúger) m (feminine лалу́герица)

лалу́гер (canonical)
lalúger (romanization)
лалу́герица (feminine)
лалу́гер (indefinite singular)
лалу́гери (indefinite plural)
лалу́герът (definite singular subjective)
лалу́герите (definite plural subjective)
лалу́гера (definite objective singular)
лалу́герите (definite objective plural)
лалу́гера (count-form plural)
лалу́гере (singular vocative)
лалу́гери (plural vocative)

bg-ndecl

лалу́гер<(v)>

ground squirrel, suslik (rodent of genus Spermophilus)


макаци

head

мака́ци • (makáci)

мака́ци (canonical)
makáci (romanization)

мака́к макак#Bulgarian


съсел

bg-noun

съ́сел • (sǎ́sel) m (feminine съ́слица)

съ́сел (canonical)
sǎ́sel (romanization)
съ́слица (feminine)
съ́сел (indefinite singular)
съ́сели (indefinite plural)
съ́селът (definite singular subjective)
съ́селите (definite plural subjective)
съ́села (definite objective singular)
съ́селите (definite objective plural)
съ́села (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *sъsьlъ, of uncertain further origin. Possibly onomatopoeic (cf. съ́скам (sǎ́skam, “to hiss”)) or from the root of dialectal со́вам (sóvam, “to shove, to thrust”).


коксартроза

коксартро́за

коксартро́за • (koksartróza) f

коксартро́за (canonical)
koksartróza (romanization)
коксартро́за (indefinite singular)
коксартро́зата (definite singular)

bg-ndecl

коксартро́за</n:sg>

Internationalism, from Latin coxa (“hip”) + артроза (artroza, “arthrosis”).


нарове

head

на́рове • (nárove)

на́рове (canonical)
nárove (romanization)


малюга

bg-noun

малю́га • (maljúga)

малю́га (canonical)
maljúga (romanization)
малю́га (indefinite singular)
малю́ги (indefinite plural)
малю́гата (definite singular)
малю́гите (definite plural)

By surface analysis, мал／маль (mal, “mallet”) + -уга (-uga) (augmentative suffix), of Latin origin (the suffix is native).

surf

hammer's head; thick end of a bat, bludgeon


кръзна

bg-noun

кръ́зна • (krǎ́zna) f

кръ́зна (canonical)
krǎ́zna (romanization)
кръ́зна (indefinite singular)
кръ́зни (indefinite plural)
кръ́зната (definite singular)
кръ́зните (definite plural)

layer of grime that has formed on the fur of mammals or on the skin of people


бързовари

head

бързова́ри • (bǎrzovári)

бързова́ри (canonical)
bǎrzovári (romanization)

бързова́р бързовар#Bulgarian

indefinite plural of бързова́р (bǎrzovár)


бекари

бека́ри • (bekári)

бека́ри (canonical)
bekári (romanization)

бека́р бекар#Bulgarian


диези

дие́зи • (diézi)


маль

bg-noun

маль • (malʹ) m

malʹ (romanization)
мал (indefinite singular)
ма́льове (indefinite plural)
ма́лят (definite singular subjective)
ма́льовете (definite plural subjective)
ма́ля (definite objective singular)
ма́льовете (definite objective plural)
ма́ля (count-form plural)

Borrowed from Latin malleus (“mallet”), whence also Romanian mai, Albanian maj, Serbo-Croatian ма̑љ.


бързовар

бързова́р • (bǎrzovár) m

бързова́р (canonical)
bǎrzovár (romanization)
бързова́р (indefinite singular)
бързова́ри (indefinite plural)
бързова́рът (definite singular subjective)
бързова́рите (definite plural subjective)
бързова́ра (definite objective singular)
бързова́рите (definite objective plural)
бързова́ра (count-form plural)

bg-ndecl

бързова́р<(-ь)>

From бърз (bǎrz, “quick”) + -о- (-o-) + варя́ (varjá, “to boil”).


грапа

bg-noun

гра́па • (grápa) f

гра́па (canonical)
grápa (romanization)
гра́па (indefinite singular)
гра́пи (indefinite plural)
гра́пата (definite singular)
гра́пите (definite plural)

Cognate with Romanian grapă. Possibly a regional form of Bulgarian гребло́ (grebló, “raker”) (cf. Serbo-Croatian гра̏бље (“rake”)) or alternatively, borrowed from Italian grappa (“hook, brace”) (?) of Germanic origin.


грапа

bg-noun

гра́па • (grápa) f

гра́па (canonical)
grápa (romanization)
гра́па (indefinite singular)
гра́пата (definite singular)

Inherited from Proto-Slavic *gorpa or *grapa.

(figurative) edema, swelling (as a result of injury)


бекар

бека́р • (bekár) m

бека́р (canonical)
bekár (romanization)
бека́р (indefinite singular)
бека́ри (indefinite plural)
бека́рът (definite singular subjective)
бека́рите (definite plural subjective)
бека́ра (definite objective singular)
бека́рите (definite objective plural)
бека́ра (count-form plural)

bg-ndecl

бека́р<(-ь)>

Borrowed from French bécarre, from Medieval Latin b quadrātum (“B natural”, literally “square B”).


кънтеж

bg-noun

кънте́ж • (kǎntéž) m

кънте́ж (canonical)
kǎntéž (romanization)
кънте́ж (indefinite singular)
кънте́жи (indefinite plural)
кънте́жът (definite singular subjective)
кънте́жите (definite plural subjective)
кънте́жа (definite objective singular)
кънте́жите (definite objective plural)
кънте́жа (count-form plural)

By surface analysis, кънтя́ (kǎntjá, “to reverberate”) + -еж (-ež).


кроеж

bg-noun

крое́ж • (kroéž) m

крое́ж (canonical)
kroéž (romanization)
крое́ж (indefinite singular)
крое́жи (indefinite plural)
крое́жът (definite singular subjective)
крое́жите (definite plural subjective)
крое́жа (definite objective singular)
крое́жите (definite objective plural)
крое́жа (count-form plural)

By surface analysis, кроя́ (krojá, “to plot, to scheme”) + -еж (-ež).


брътвеж

bg-noun

брътве́ж • (brǎtvéž) m

брътве́ж (canonical)
brǎtvéž (romanization)
брътве́ж (indefinite singular)
брътве́жи (indefinite plural)
брътве́жът (definite singular subjective)
брътве́жите (definite plural subjective)
брътве́жа (definite objective singular)
брътве́жите (definite objective plural)
брътве́жа (count-form plural)

By surface analysis, бръ́твя (brǎ́tvja, “to prattle”) + -еж (-ež).

surf

(figurative) unjustified insinuation, accusation


строеж

bg-noun

строе́ж • (stroéž) m

строе́ж (canonical)
stroéž (romanization)
строе́ж (indefinite singular)
строе́жи (indefinite plural)
строе́жът (definite singular subjective)
строе́жите (definite plural subjective)
строе́жа (definite objective singular)
строе́жите (definite objective plural)
строе́жа (count-form plural)

By surface analysis, строя́ (strojá, “to construct”) + -еж (-ež).


вървеж

bg-noun

върве́ж • (vǎrvéž) m (relational adjective върве́жен)

върве́ж (canonical)
vǎrvéž (romanization)
върве́жен (adjective relational)
върве́ж (indefinite singular)
върве́жи (indefinite plural)
върве́жът (definite singular subjective)
върве́жите (definite plural subjective)
върве́жа (definite objective singular)
върве́жите (definite objective plural)
върве́жа (count-form plural)

By surface analysis, вървя́ (vǎrvjá, “to proceed, to walk”) + -еж (-ež).


звънтеж

bg-noun

звънте́ж • (zvǎntéž) m

звънте́ж (canonical)
zvǎntéž (romanization)
звънте́ж (indefinite singular)
звънте́жи (indefinite plural)
звънте́жът (definite singular subjective)
звънте́жите (definite plural subjective)
звънте́жа (definite objective singular)
звънте́жите (definite objective plural)
звънте́жа (count-form plural)

By surface analysis, звънтя́ (zvǎntjá, “to ring”) + -еж (-ež).


кипеж

bg-noun

кипе́ж • (kipéž) m

кипе́ж (canonical)
kipéž (romanization)
кипе́ж (indefinite singular)
кипе́жи (indefinite plural)
кипе́жът (definite singular subjective)
кипе́жите (definite plural subjective)
кипе́жа (definite objective singular)
кипе́жите (definite objective plural)
кипе́жа (count-form plural)

Audio

By surface analysis, кипя́ (kipjá, “to boil, to seethe”) + -еж (-ež).


гърмеж

bg-noun

гърме́ж • (gǎrméž) m

гърме́ж (canonical)
gǎrméž (romanization)
гърме́ж (indefinite singular)
гърме́жи (indefinite plural)
гърме́жът (definite singular subjective)
гърме́жите (definite plural subjective)
гърме́жа (definite objective singular)
гърме́жите (definite objective plural)
гърме́жа (count-form plural)

By surface analysis, гърмя́ (gǎrmjá, “to thunder”) + -еж (-ež).


въртеж

bg-noun

върте́ж • (vǎrtéž) m

върте́ж (canonical)
vǎrtéž (romanization)
върте́ж (indefinite singular)
върте́жи (indefinite plural)
върте́жът (definite singular subjective)
върте́жите (definite plural subjective)
върте́жа (definite objective singular)
върте́жите (definite objective plural)
върте́жа (count-form plural)

By surface analysis, въртя́ (vǎrtjá, “to turn, to revolve”) + -еж (-ež).


кърпеж

bg-noun

кърпе́ж • (kǎrpéž) m (relational adjective кърпе́жен)

кърпе́ж (canonical)
kǎrpéž (romanization)
кърпе́жен (adjective relational)
кърпе́ж (indefinite singular)
кърпе́жи (indefinite plural)
кърпе́жът (definite singular subjective)
кърпе́жите (definite plural subjective)
кърпе́жа (definite objective singular)
кърпе́жите (definite objective plural)
кърпе́жа (count-form plural)

By surface analysis, къ́рпя (kǎ́rpja, “to mend, to patch”) + -еж (-ež).


градеж

bg-noun

граде́ж • (gradéž) m (relational adjective граде́жен)

граде́ж (canonical)
gradéž (romanization)
граде́жен (adjective relational)
граде́ж (indefinite singular)
граде́жи (indefinite plural)
граде́жът (definite singular subjective)
граде́жите (definite plural subjective)
граде́жа (definite objective singular)
граде́жите (definite objective plural)
граде́жа (count-form plural)

By surface analysis, градя́ (gradjá, “to build”) + -еж (-ež).


ядка

bg-noun

я́дка • (jádka) f

я́дка (canonical)
jádka (romanization)
я́дка (indefinite singular)
я́дки (indefinite plural)
я́дката (definite singular)
я́дките (definite plural)

орехови я́дки

бадемова я́дка

nut, kernel (The inner part of a seed or fruit that is covered with a hard husk or shell)

(technical) A solid body within an organic cell.

glands in flesh that are granular in shape

Това е същината, ядката на пиесата.

This is the essence, the core of the play.

(figuratively) most importantly, the essence of something

бойна я́дка

(archaic) (A small organized group that carries out tasks, usually conspiratorial.)


ехтеж

ехте́ж • (ehtéž) m

ехте́ж (canonical)
ehtéž (romanization)
ехте́ж (indefinite singular)
ехте́жи (indefinite plural)
ехте́жът (definite singular subjective)
ехте́жите (definite plural subjective)
ехте́жа (definite objective singular)
ехте́жите (definite objective plural)
ехте́жа (count-form plural)

By surface analysis, ехтя́ (ehtjá, “to resound”) + -еж (-ež).


капеж

bg-noun

капе́ж • (kapéž) m

капе́ж (canonical)
kapéž (romanization)
капе́ж (indefinite singular)
капе́жи (indefinite plural)
капе́жът (definite singular subjective)
капе́жите (definite plural subjective)
капе́жа (definite objective singular)
капе́жите (definite objective plural)
капе́жа (count-form plural)

Audio

By surface analysis, ка́пя (kápja, “to drip”) + -еж (-ež).


кърлежи

head

къ́рлежи • (kǎ́rleži)

къ́рлежи (canonical)
kǎ́rleži (romanization)

къ́рлеж кърлеж#Bulgarian


акари

ака́ри • (akári)


аксесоари

аксесоа́ри • (aksesoári)

аксесоа́ри (canonical)
aksesoári (romanization)

аксесоа́р аксесоар#Bulgarian

indefinite plural of аксесоа́р (aksesoár)


базари

база́ри • (bazári)

база́ри (canonical)
bazári (romanization)

база́р базар#Bulgarian


аксесоар

bg-noun

аксесоа́р • (aksesoár) m

аксесоа́р (canonical)
aksesoár (romanization)
аксесоа́р (indefinite singular)
аксесоа́ри (indefinite plural)
аксесоа́рът (definite singular subjective)
аксесоа́рите (definite plural subjective)
аксесоа́ра (definite objective singular)
аксесоа́рите (definite objective plural)
аксесоа́ра (count-form plural)

(literary) something of secondary importance that completes, clarifies or embellishes

(theater, uncountable) odds and ends that are part of theater props


летеж

лете́ж • (letéž) m

лете́ж (canonical)
letéž (romanization)
лете́ж (indefinite singular)
лете́жи (indefinite plural)
лете́жът (definite singular subjective)
лете́жите (definite plural subjective)
лете́жа (definite objective singular)
лете́жите (definite objective plural)
лете́жа (count-form plural)

By surface analysis, летя́ (letjá, “to fly”) + -еж (-ež).


мълвеж

bg-noun

мълве́ж • (mǎlvéž) m

мълве́ж (canonical)
mǎlvéž (romanization)
мълве́ж (indefinite singular)
мълве́жи (indefinite plural)
мълве́жът (definite singular subjective)
мълве́жите (definite plural subjective)
мълве́жа (definite objective singular)
мълве́жите (definite objective plural)
мълве́жа (count-form plural)

By surface analysis, мълвя́ (mǎlvjá, “to utter”) + -еж (-ež).


ръмеж

bg-noun

ръме́ж • (rǎméž) m

ръме́ж (canonical)
rǎméž (romanization)
ръме́ж (indefinite singular)
ръме́жи (indefinite plural)
ръме́жът (definite singular subjective)
ръме́жите (definite plural subjective)
ръме́жа (definite objective singular)
ръме́жите (definite objective plural)
ръме́жа (count-form plural)

By surface analysis, ръмя́ (rǎmjá, “to mizzle”) + -еж (-ež).


търпеж

bg-noun

търпе́ж • (tǎrpéž) m

търпе́ж (canonical)
tǎrpéž (romanization)
търпе́ж (indefinite singular)
търпе́жът (definite singular subjective)
търпе́жа (definite objective singular)

bg-ndecl

търпе́ж</n:sg>

By surface analysis, търпя́ (tǎrpjá, “to bear, to endure”) + -еж (-ež).


пълнеж

bg-noun

пълне́ж • (pǎlnéž) m

пълне́ж (canonical)
pǎlnéž (romanization)
пълне́ж (indefinite singular)
пълне́жи (indefinite plural)
пълне́жът (definite singular subjective)
пълне́жите (definite plural subjective)
пълне́жа (definite objective singular)
пълне́жите (definite objective plural)
пълне́жа (count-form plural)

By surface analysis, пълня́ (pǎlnjá, “to fill”) + -еж (-ež).


растеж

bg-noun

расте́ж • (rastéž) m (relational adjective расте́жен)

расте́ж (canonical)
rastéž (romanization)
расте́жен (adjective relational)
расте́ж (indefinite singular)
расте́жи (indefinite plural)
расте́жът (definite singular subjective)
расте́жите (definite plural subjective)
расте́жа (definite objective singular)
расте́жите (definite objective plural)
расте́жа (count-form plural)

By surface analysis, раста́ (rastá, “to grow”) + -еж (-ež).


шептеж

bg-noun

шепте́ж • (šeptéž) m

шепте́ж (canonical)
šeptéž (romanization)
шепте́ж (indefinite singular)
шепте́жи (indefinite plural)
шепте́жът (definite singular subjective)
шепте́жите (definite plural subjective)
шепте́жа (definite objective singular)
шепте́жите (definite objective plural)
шепте́жа (count-form plural)

By surface analysis, шептя́ (šeptjá, “to whisper”) + -еж (-ež).