смъдеж

bg-noun

смъде́ж • (smǎdéž) m

смъде́ж (canonical)
smǎdéž (romanization)
смъде́ж (indefinite singular)
смъде́жи (indefinite plural)
смъде́жът (definite singular subjective)
смъде́жите (definite plural subjective)
смъде́жа (definite objective singular)
смъде́жите (definite objective plural)
смъде́жа (count-form plural)

By surface analysis, смъ́дя (smǎ́dja, “to sting, to reek”) + -еж (-ež).

surf

acute pain or feeling (due to sensory overload)


ситнеж

bg-noun

ситне́ж • (sitnéž) m

ситне́ж (canonical)
sitnéž (romanization)
ситне́ж (indefinite singular)
ситне́жи (indefinite plural)
ситне́жът (definite singular subjective)
ситне́жите (definite plural subjective)
ситне́жа (definite objective singular)
ситне́жите (definite objective plural)
ситне́жа (count-form plural)

By surface analysis, си́тня (sítnja, “to mince”) + -еж (-ež).


туптеж

bg-noun

тупте́ж • (tuptéž) m

тупте́ж (canonical)
tuptéž (romanization)
тупте́ж (indefinite singular)
тупте́жи (indefinite plural)
тупте́жът (definite singular subjective)
тупте́жите (definite plural subjective)
тупте́жа (definite objective singular)
тупте́жите (definite objective plural)
тупте́жа (count-form plural)

By surface analysis, туптя́ (tuptjá, “to pulsate”) + -еж (-ež).


смърдеж

bg-noun

смърде́ж • (smǎrdéž) m

смърде́ж (canonical)
smǎrdéž (romanization)
смърде́ж (indefinite singular)
смърде́жи (indefinite plural)
смърде́жът (definite singular subjective)
смърде́жите (definite plural subjective)
смърде́жа (definite objective singular)
смърде́жите (definite objective plural)
смърде́жа (count-form plural)

By surface analysis, смърдя́ (smǎrdjá, “to stink”) + -еж (-ež).


седеж

bg-noun

седе́ж • (sedéž) m

седе́ж (canonical)
sedéž (romanization)
седе́ж (indefinite singular)
седе́жи (indefinite plural)
седе́жът (definite singular subjective)
седе́жите (definite plural subjective)
седе́жа (definite objective singular)
седе́жите (definite objective plural)
седе́жа (count-form plural)

By surface analysis, седя́ (sedjá, “to be sitting”) + -еж (-ež).


тънтеж

bg-noun

тънте́ж • (tǎntéž) m

тънте́ж (canonical)
tǎntéž (romanization)
тънте́ж (indefinite singular)
тънте́жи (indefinite plural)
тънте́жът (definite singular subjective)
тънте́жите (definite plural subjective)
тънте́жа (definite objective singular)
тънте́жите (definite objective plural)
тънте́жа (count-form plural)

By surface analysis, тънтя́ (tǎntjá, “to resound”) + -еж (-ež).


цъфтеж

bg-noun

цъфте́ж • (cǎftéž) m

цъфте́ж (canonical)
cǎftéž (romanization)
цъфте́ж (indefinite singular)
цъфте́жи (indefinite plural)
цъфте́жът (definite singular subjective)
цъфте́жите (definite plural subjective)
цъфте́жа (definite objective singular)
цъфте́жите (definite objective plural)
цъфте́жа (count-form plural)

By surface analysis, цъфтя́ (cǎftjá, “to bloom”) + -еж (-ež).


акар

bg-noun

ака́р • (akár) m

ака́р (canonical)
akár (romanization)
ака́р (indefinite singular)
ака́ри (indefinite plural)
ака́рът (definite singular subjective)
ака́рите (definite plural subjective)
ака́ра (definite objective singular)
ака́рите (definite objective plural)
ака́ра (count-form plural)

Derived from Ancient Greek ἄκαρι (ákari, “mite”).


лепеж

bg-noun

лепе́ж • (lepéž) m

лепе́ж (canonical)
lepéž (romanization)
лепе́ж (indefinite singular)
лепе́жи (indefinite plural)
лепе́жът (definite singular subjective)
лепе́жите (definite plural subjective)
лепе́жа (definite objective singular)
лепе́жите (definite objective plural)
лепе́жа (count-form plural)

By surface analysis, лепя́ (lepjá, “to glue”) + -еж (-ež).


долапа

head

дола́па • (dolápa) m

дола́па (canonical)
dolápa (romanization)

дола́п долап#Bulgarian

inflection of дола́п (doláp, “cupboard”):

дола́п долап#Bulgarian


ятагани

ятага́ни • (jatagáni)

ятага́ни (canonical)
jatagáni (romanization)

ятага́н ятаган#Bulgarian


аслани

асла́ни • (asláni)

асла́ни (canonical)
asláni (romanization)

асла́н аслан#Bulgarian


буркани

бурка́ни • (burkáni)

бурка́ни (canonical)
burkáni (romanization)

бурка́н буркан#Bulgarian


аслан

bg-noun

асла́н • (aslán) m

асла́н (canonical)
aslán (romanization)
асла́н (indefinite singular)
асла́ни (indefinite plural)
асла́нът (definite singular subjective)
асла́ните (definite plural subjective)
асла́на (definite objective singular)
асла́ните (definite objective plural)
асла́на (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish آرسلان (arslan).


буркан

bg-noun

бурка́н • (burkán) m (diminutive бурка́нче)

бурка́н (canonical)
burkán (romanization)
бурка́нче (diminutive)
бурка́н (indefinite singular)
бурка́ни (indefinite plural)
бурка́нът (definite singular subjective)
бурка́ните (definite plural subjective)
бурка́на (definite objective singular)
бурка́ните (definite objective plural)
бурка́на (count-form plural)

Borrowed from Romanian borcan, of uncertain origin.

(figurative, colloquial) police car roof light


делян

деля́н • (delján) m

деля́н (canonical)
delján (romanization)

By surface analysis, деле́я (deléja, “to overcome”) + -ян (-jan).

surf

диля́нка дилянка#Bulgarian

Alternative form of диля́нка (diljánka, “valerian”)


дейност

bg-noun

де́йност • (déjnost) f

де́йност (canonical)
déjnost (romanization)
де́йност (indefinite singular)
де́йности (indefinite plural)
дейността́ (definite singular)
де́йностите (definite plural)

From де́ен (déen, “active; hard-working”) + -ост (-ost).

af

Со́фия е гра́д с бога́та култу́рна де́йност.

Sofia is a city of rich cultural activity.

Sófija e grád s bogáta kultúrna déjnost.

Тя́ се занима́ва с благотвори́телна де́йност.

Tjá se zanimáva s blagotvorítelna déjnost.

(usually in the singular) activity; work (things done in an area of life; work, occupation)

сърде́чна де́йност

мо́зъчна де́йност

(biology, uncountable) function (physiological activity of an organ or body part)


барабонка

bg-noun

барабо́нка • (barabónka) f

барабо́нка (canonical)
barabónka (romanization)
барабо́нка (indefinite singular)
барабо́нки (indefinite plural)
барабо́нката (definite singular)
барабо́нките (definite plural)

bg-ndecl

барабо́нка<>

[bɐrɐˈbɔŋkɐ]

Likely a blend of бобо́нка (bobónka) + дърдо́нка (dǎrdónka).

blend

(chiefly in the plural) fecal pellet of rabbits or small cattle, e.g. sheep and goats


бялка

bg-noun

бя́лка • (bjálka) f

бя́лка (canonical)
bjálka (romanization)
бя́лка (indefinite singular)
бе́лки (indefinite plural)
бя́лката (definite singular)
бе́лките (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *bělъka. By surface analysis, бял (bjal, “white”) + -ка (-ka, feminine suffix).

surf

бе́лка белка#Bulgarian

Alternative form of бе́лка (bélka, “beech marten”)


теменужки

head

темену́жки • (temenúžki)

темену́жки (canonical)
temenúžki (romanization)

темену́жка теменужка#Bulgarian

indefinite plural of темену́жка (temenúžka, “common violet”)


виолетка

bg-noun

виоле́тка • (violétka) f

виоле́тка (canonical)
violétka (romanization)
виоле́тка (indefinite singular)
виоле́тки (indefinite plural)
виоле́тката (definite singular)
виоле́тките (definite plural)

Viola odorata
Viola odorata#Translingual

Clitocybe nuda
Wikispecies:Clitocybe nuda


теменужка

темену́жка • (temenúžka) f

темену́жка (canonical)
temenúžka (romanization)
темену́жка (indefinite singular)
темену́жки (indefinite plural)
темену́жката (definite singular)
темену́жките (definite plural)

bg-ndecl

темену́жка<>

Viola tricolor
Viola tricolor#Translingual


мошеник

bg-noun

моше́ник • (mošénik) m (feminine моше́ничка)

моше́ник (canonical)
mošénik (romanization)
моше́ничка (feminine)
моше́ник (indefinite singular)
моше́ници (indefinite plural)
моше́никът (definite singular subjective)
моше́ниците (definite plural subjective)
моше́ника (definite objective singular)
моше́ниците (definite objective plural)
моше́ника (count-form plural)
моше́нико (singular vocative)
моше́ници (plural vocative)

bg-ndecl

моше́ник<(v)>

Borrowed from Russian моше́нник (mošénnik), derived from Russian мошна́ (mošná, “sack, purse”) (Proto-Slavic *mošьna) + suffix -ик (-ik).

bor+

(by extension) knave, fraud, swindler, cheat (dishonest, deceitful person)


виолетки

head

виоле́тки • (violétki)

виоле́тки (canonical)
violétki (romanization)

виоле́тка виолетка#Bulgarian

indefinite plural of виоле́тка (violétka, “violet”)


здравец

bg-noun

здра́вец • (zdrávec) m (diminutive здра́вче or здра́вчец)

здра́вец (canonical)
zdrávec (romanization)
здра́вче (diminutive)
здра́вчец (diminutive)
здра́вец (indefinite singular)
здра́вецът (definite singular subjective)
здра́веца (definite objective singular)

bg-ndecl

здра́вец</n:sg>

From здрав (zdrav, “healthy”) + -ец (-ec). Compare Macedonian здравец (zdravec) and Serbo-Croatian здравац.

(botany) the plant genus Geranium - the cranesbills

cranesbill, geranium; especially Geranium macrorrhizum, known as the bigroot geranium or rock cranesbill


тръбопровод

bg-noun

тръбопрово́д

тръбопрово́ден

тръбопрово́д • (trǎboprovód) m (relational adjective тръбопрово́ден)

тръбопрово́д (canonical)
trǎboprovód (romanization)
тръбопрово́ден (adjective relational)
тръбопрово́д (indefinite singular)
тръбопрово́ди (indefinite plural)
тръбопрово́дът (definite singular subjective)
тръбопрово́дите (definite plural subjective)
тръбопрово́да (definite objective singular)
тръбопрово́дите (definite objective plural)
тръбопрово́да (count-form plural)

bg-ndecl

тръбопрово́д<>

тръба (trǎba, “pipe”) + -о- (-o-) + прово́д (provód, “conduit”) (the later mostly attested in compounds)


пищял

bg-noun

пищя́л • (pištjál) m (diminutive пищя́лка)

пищя́л (canonical)
pištjál (romanization)
пищя́лка (diminutive)
пищя́л (indefinite singular)
пищя́ли (indefinite plural)
пищя́лът (definite singular subjective)
пищя́лите (definite plural subjective)
пищя́ла (definite objective singular)
пищя́лите (definite objective plural)
пищя́ла (count-form plural)

By surface analysis, пищя́ (pištjá, “to squeak, to scream”) + -ял (-jal)

пистоле́т

pistol; French borrowings of Slavic origin

generally: crus, tarsus (lower part of the leg, between the knee and the ankle)

specifically: shankbone (tibia and fibula) (bones that form the lower leg)


прахосмукачки

head

прахосмука́чки

прахосмука́чки • (prahosmukáčki)

прахосмука́чки (canonical)
prahosmukáčki (romanization)

прахосмука́чка прахосмукачка#Bulgarian

indefinite plural of прахосмука́чка (prahosmukáčka)


прахосмукачка

bg-noun

прахосмука́чка

прахосмука́чка • (prahosmukáčka) f

прахосмука́чка (canonical)
prahosmukáčka (romanization)
прахосмука́чка (indefinite singular)
прахосмука́чки (indefinite plural)
прахосмука́чката (definite singular)
прахосмука́чките (definite plural)

bg-ndecl

прахосмука́чка<>

From прах (prah, “dust”) + -о- (-o-) + смука́ч (smukáč, “sucker”) + -ка (-ka, feminine suffix). Compare Macedonian правосмукалка (pravosmukalka) which uses a similar construction.
Probably a calque of German Staubsauger.

m+

правосмукалка


подхранка

bg-noun

подхра́нка • (podhránka) f

подхра́нка (canonical)
podhránka (romanization)
подхра́нка (indefinite singular)
подхра́нки (indefinite plural)
подхра́нката (definite singular)
подхра́нките (definite plural)

bg-ndecl

подхра́нка<>

Deverbal from подхра́ня (podhránja, “to fooder”). By surface analysis, под- (pod-) + храна́ (hraná, “food”) + -ка (-ka).

surf

подхранка за добитък


слънчеви очила

bg-noun

слъ́нчеви очила́

слъ́нчеви очила́ • (slǎ́nčevi očilá) pl

слъ́нчеви очила́ (canonical)
slǎ́nčevi očilá (romanization)
слъ́нчеви очила́ (indefinite plural)
слъ́нчевите очила́ (definite plural)

bg-ndecl

слъ́нчеви</n:pl> очила́

From слъ́нчев (slǎ́nčev, “sun”) + очила́ (očilá, “glasses”)


вогава

bg-noun

вога́ва • (vogáva) m

вога́ва (canonical)
vogáva (romanization)
вога́ва (indefinite singular)
вога́вата (definite singular)

bg-ndecl

вога́ва</n:sg>

Bulgarian Etymological Dictionary compares it with Greek μπουγάδα (bougáda, “laudary”) (whence dialectal Bulgarian буга́да (bugáda, “bleach”)).

(uncountable) washing solution (mixture of water, soot, and other additives with which one used to wash rugs and furs in the past)


реотани

head

реота́ни • (reotáni)

реота́ни (canonical)
reotáni (romanization)

реота́н реотан#Bulgarian


реотана

реота́на • (reotána)

реота́на (canonical)
reotána (romanization)

реота́н реотан#Bulgarian

inflection of реота́н (reotán):
definite object singular

реота́н реотан#Bulgarian

inflection of реота́н (reotán):
count form


реотан

bg-noun

реота́н • (reotán) m

реота́н (canonical)
reotán (romanization)
реота́н (indefinite singular)
реота́ни (indefinite plural)
реота́нът (definite singular subjective)
реота́ните (definite plural subjective)
реота́на (definite objective singular)
реота́ните (definite objective plural)
реота́на (count-form plural)

Borrowed from French rhéotan, from German Rheotan, from Ancient Greek ῥέω (rhéō, “to flow”).

(uncountable) An alloy of copper, nickel and zinc used for electrical resistors and heating coils.

(by extension, colloquial) A wire or coil made from that alloy for use in heating elements of stoves and heaters.

(colloquial) A heating element, usually of space heaters, kitchen stoves and other small appliances.


гаранти

head

гара́нти • (garánti)

гара́нти (canonical)
garánti (romanization)

гара́нт гарант#Bulgarian


гаранции

гара́нции • (garáncii)

гара́нции (canonical)
garáncii (romanization)

гара́нция гаранция#Bulgarian

indefinite plural of гара́нция (garáncija)


гаранция

bg-noun

гара́нция • (garáncija) f

гара́нция (canonical)
garáncija (romanization)
гара́нция (indefinite singular)
гара́нции (indefinite plural)
гара́нцията (definite singular)
гара́нциите (definite plural)

Borrowed from Romanian garanție, from French garantie. First attested in 1872.

под гара́нция

в гара́нция


сплави

head

спла́ви • (splávi)

спла́ви (canonical)
splávi (romanization)

сплав сплав#Bulgarian


барабонки

барабо́нки • (barabónki)

барабо́нки (canonical)
barabónki (romanization)

барабо́нка барабонка#Bulgarian

indefinite plural of барабо́нка (barabónka)


сплавите

спла́вите • (splávite)

спла́вите (canonical)
splávite (romanization)

сплав сплав#Bulgarian


невролога

невроло́га • (nevrológa)

невроло́га (canonical)
nevrológa (romanization)

[nɛvroˈɫɔɡɐ]

невроло́г невролог#Bulgarian

inflection of невроло́г (nevrológ):
definite object singular

невроло́г невролог#Bulgarian

inflection of невроло́г (nevrológ):
count form


невролози

невроло́зи • (nevrolózi)

невроло́зи (canonical)
nevrolózi (romanization)

невроло́г невролог#Bulgarian

indefinite plural of невроло́г (nevrológ)


сплавта

сплавта́ • (splavtá)

сплавта́ (canonical)
splavtá (romanization)

сплав сплав#Bulgarian


електропроводи

електропрово́ди

електропрово́ди • (elektroprovódi)

електропрово́ди (canonical)
elektroprovódi (romanization)

електропрово́д електропровод#Bulgarian

indefinite plural of електропрово́д (elektroprovód)


банкерите

банке́рите • (bankérite)

банке́рите (canonical)
bankérite (romanization)

банке́р банкер#Bulgarian


банкери

банке́ри • (bankéri)

банке́ри (canonical)
bankéri (romanization)

банке́р банкер#Bulgarian


електропровод

bg-noun

електропрово́д

електропрово́ден

електропрово́д • (elektroprovód) m (relational adjective електропрово́ден)

електропрово́д (canonical)
elektroprovód (romanization)
електропрово́ден (adjective relational)
електропрово́д (indefinite singular)
електропрово́ди (indefinite plural)
електропрово́дът (definite singular subjective)
електропрово́дите (definite plural subjective)
електропрово́да (definite objective singular)
електропрово́дите (definite objective plural)
електропрово́да (count-form plural)

bg-ndecl

електропрово́д<>

From електро- (elektro-, “electro-”) + прово́д (provód, “conduit”).

af

power transmission line
submarine power cable


банкера

head

банке́ра • (bankéra)

банке́ра (canonical)
bankéra (romanization)

банке́р банкер#Bulgarian

inflection of банке́р (bankér):
definite object singular

банке́р банкер#Bulgarian

inflection of банке́р (bankér):
count form


алцхаймер

bg-noun

а́лцхаймер • (álchajmer) m

а́лцхаймер (canonical)
álchajmer (romanization)
а́лцхаймер (indefinite singular)
а́лцхаймерът (definite singular subjective)
а́лцхаймера (definite objective singular)

bg-ndecl

а́лцхаймер</n:sg>

Borrowed from German Alzheimer, in the sense of Alzheimer's disease.


английският

head

англи́йският

англи́йският • (anglíjskijat)

англи́йският (canonical)
anglíjskijat (romanization)

англи́йски английски#Bulgarian

definite subject singular of англи́йски (anglíjski)


требеж

bg-noun

требе́ж • (trebéž) m

требе́ж (canonical)
trebéž (romanization)
требе́ж (indefinite singular)
требе́жи (indefinite plural)
требе́жът (definite singular subjective)
требе́жите (definite plural subjective)
требе́жа (definite objective singular)
требе́жите (definite objective plural)
требе́жа (count-form plural)

By surface analysis, тре́бя (trébja, “to tidy up”) + -еж (-ež).


банкерът

head

банке́рът • (bankérǎt)

банке́рът (canonical)
bankérǎt (romanization)

банке́р банкер#Bulgarian

definite subject singular of банке́р (bankér)


дейности

де́йности • (déjnosti)

де́йности (canonical)
déjnosti (romanization)

де́йност дейност#Bulgarian


електротехници

електротехни́ци

електротехни́ци • (elektrotehníci)

електротехни́ци (canonical)
elektrotehníci (romanization)

електротехни́к електротехник#Bulgarian

indefinite plural of електротехни́к (elektrotehník): electricians


електротехник

bg-noun

електротехни́к

електротехни́к • (elektrotehník) m

електротехни́к (canonical)
elektrotehník (romanization)
електротехни́к (indefinite singular)
електротехни́ци (indefinite plural)
електротехни́кът (definite singular subjective)
електротехни́ците (definite plural subjective)
електротехни́ка (definite objective singular)
електротехни́ците (definite objective plural)
електротехни́ка (count-form plural)

bg-ndecl

електротехни́к<>

From електро- (elektro-, “electro-”) + техни́к (tehník, “technician”).


електрически заряд

bg-noun

електри́чески заря́д

електри́чески заря́д • (elektríčeski zarjád) m

електри́чески заря́д (canonical)
elektríčeski zarjád (romanization)
електри́чески заря́д (indefinite singular)
електри́ческият заря́д (definite singular subjective)
електри́ческия заря́д (definite objective singular)

bg-ndecl

електри́чески<#/n:sg> заря́д

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-електрически заряд.wav

bg:електрически заряд


електроенергия

bg-noun

електроене́ргия

електроенерги́ен

електроене́ргия • (elektroenérgija) f (relational adjective електроенерги́ен)

електроене́ргия (canonical)
elektroenérgija (romanization)
електроенерги́ен (adjective relational)
електроене́ргия (indefinite singular)
електроене́ргията (definite singular)

bg-ndecl

електроене́ргия</n:sg>

From електро- (elektro-, “electro-”) + ене́ргия (enérgija, “energy”). Compare Russian электроэнергия (elektroenergija) and Ukrainian електроенергія (elektroenerhija).

cog

электроэнергия

електроенергія

(uncountable) electric power; electrical energy


остръгва

bg-noun

остръ́гва • (ostrǎ́gva) f

остръ́гва (canonical)
ostrǎ́gva (romanization)
остръ́гва (indefinite singular)
остръ́гви (indefinite plural)
остръ́гвата (definite singular)
остръ́гвите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *ostrъgy (v-stem), equivalent to остържа (ostǎrža, “to file off”) + -ва (-va). Called so because loom's beams need to be carefully smoothen with a file in order to fit within the overall frame.


облюдак

bg-noun

облюда́к • (obljudák) m

облюда́к (canonical)
obljudák (romanization)
облюда́к (indefinite singular)
облюда́ци (indefinite plural)
облюда́кът (definite singular subjective)
облюда́ците (definite plural subjective)
облюда́ка (definite objective singular)
облюда́ците (definite objective plural)
облюда́ка (count-form plural)
облюда́ко (singular vocative)
облюда́ци (plural vocative)

bg-ndecl

облюда́к<(v)>

(slang) lecher, debauchee, ill-mannered man


деменция

bg-noun

деме́нция • (deméncija) f

деме́нция (canonical)
deméncija (romanization)
деме́нция (indefinite singular)
деме́нции (indefinite plural)
деме́нцията (definite singular)
деме́нциите (definite plural)

Borrowed from Latin dēmentia (“madness, insanity”).


копеле

bg-noun

ко́пеле • (kópele) n

ко́пеле (canonical)
kópele (romanization)
ко́пеле (indefinite singular)
ко́пелета (indefinite plural)
ко́пелето (definite singular)
ко́пелетата (definite plural)

bg-ndecl

ко́пеле<(v)>

Audio

From Old Church Slavonic копелъ (kopelŭ, “illegitimate child, boy”). Cognate with Serbo-Croatian ко̏пиле (“bastard”), Romanian copil (“boy”), and Albanian kopil(e) and kopilj (“youngster”).

inh

illegitimate child (child born outside of marriage)

(slang, somewhat pejorative) bastard, brat


енергия

bg-noun

ене́ргия • (enérgija) f (relational adjective енерги́ен)

ене́ргия (canonical)
enérgija (romanization)
енерги́ен (adjective relational)
ене́ргия (indefinite singular)
ене́ргии (indefinite plural)
ене́ргията (definite singular)
ене́ргиите (definite plural)

Borrowed from Russian эне́ргия (enérgija) and German Energie, from Latin energīa, from Ancient Greek ἐνέργεια (enérgeia). First attested in 1871.

bor+

power (energy produced by some means, e.g. hydropower)

energy (of a person, usually described as positive or negative)


фърита

head

фъ́рита • (fǎ́rita)

фъ́рита (canonical)
fǎ́rita (romanization)


хрущял

bg-noun

хрущя́л • (hruštjál) m (diminutive хрущя́лка)

хрущя́л (canonical)
hruštjál (romanization)
хрущя́лка (diminutive)
хрущя́л (indefinite singular)
хрущя́ли (indefinite plural)
хрущя́лът (definite singular subjective)
хрущя́лите (definite plural subjective)
хрущя́ла (definite objective singular)
хрущя́лите (definite objective plural)
хрущя́ла (count-form plural)

By surface analysis, хру́скам (hrúskam, “to crunch”) + -ял (-jal).

surf

(anatomy) gristle, cartilage (translucent and elastic supportive tissue)


фъри

bg-noun

фъ́ри • (fǎ́ri) n

фъ́ри (canonical)
fǎ́ri (romanization)
фъ́ри (indefinite singular)
фъ́рита (indefinite plural)
фъ́рито (definite singular)
фъ́ритата (definite plural)

Дефиницията на "фъри" според популярната "ърбан" терминология е субкултура, чийто интерес са антропоморфични герои-животни, това означава да показват човешки емоции, тоест на животните им се приписват човешки характеристики.

2016 September 8, Василена Василева [Vasilena Vasileva], “Какво означава да бъдеш "ФЪРИ"? [What does it mean to be a "furry"?]”, in Div.bg, archived from the original on 2019-09-11:

The definition of "furry" according to popular "urban" terminology is a subculture interested in anthropomorphic animal characters, in the sense that they display human emotions; in other words, those animal characters are given human characteristics.

Фъритата се описват като актьори в костюми на животни с човешки характеристики, а корените на движението са още през 80-те и идват от научната фантастика и фентъзи жанровете.

2016 August 17, “Вдъхновение от деня [Inspiration from Today]”, in noviteroditeli.bg, archived from the original on 2022-07-03:

Furries describe themselves as actors dressed as animals with human characteristics, and the roots of the movement go all the way back to the 80s, stemming from the science fiction and fantasy genres.

Fǎritata se opisvat kato aktjori v kostjumi na životni s čoveški harakteristiki, a korenite na dviženieto sa ošte prez 80-te i idvat ot naučnata fantastika i fentǎzi žanrovete.

(neologism) furry (member of the furry subculture)


палачори

head

палачо́ри • (palačóri)

палачо́ри (canonical)
palačóri (romanization)

[pɐɫɐˈt͡ʃɔri]

палачо́р палачор#Bulgarian


свян

svjan (romanization)
свян (indefinite singular)
свя́нът (definite singular subjective)
свя́на (definite objective singular)

Inherited from Proto-Slavic *svěnъ (“exterior, outside”), possibly reflecting the PIE morpheme found in Latin sē- (“off, apart”).

inh+

без свян


урунгели

head

уру́нгели • (urúngeli)

уру́нгели (canonical)
urúngeli (romanization)

уру́нгел урунгел#Bulgarian


урунгел

bg-noun

уру́нгел • (urúngel) m

уру́нгел (canonical)
urúngel (romanization)
уру́нгел (indefinite singular)
уру́нгели (indefinite plural)
уру́нгелът (definite singular subjective)
уру́нгелите (definite plural subjective)
уру́нгела (definite objective singular)
уру́нгелите (definite objective plural)
уру́нгела (count-form plural)

ugly, unattractive person, often with long unkempt hair or beard


палачор

палачо́р • (palačór) m (relational adjective палачо́рски)

палачо́р (canonical)
palačór (romanization)
палачо́рски (adjective relational)
палачо́р (indefinite singular)
палачо́ри (indefinite plural)
палачо́рът (definite singular subjective)
палачо́рите (definite plural subjective)
палачо́ра (definite objective singular)
палачо́рите (definite objective plural)
палачо́ра (count-form plural)

[pɐɫɐˈt͡ʃɔr]

Likely borrowed from Turkish palaçor (“old shabby garment”), from Greek παλιατζούρα (paliatzoúra, “junk; old useless item”).

der

someone who does things in a careless, negligent or halfhearted way


фърсони

head

фърсо́ни • (fǎrsóni)

фърсо́ни (canonical)
fǎrsóni (romanization)

фърсо́на фърсона#Bulgarian


фърсона

bg-noun

фърсо́на • (fǎrsóna) f

фърсо́на (canonical)
fǎrsóna (romanization)
фърсо́на (indefinite singular)
фърсо́ни (indefinite plural)
фърсо́ната (definite singular)
фърсо́ните (definite plural)

Повечето "фърита" имат алтер его или още наричана "фърсона", чрез нея те общуват с другите "фърсони".

Most "furries" have an alter ego, also called a "fursona", through which they communicate with other "fursonas".


вълчи глад

въ́лчи гла́д

въ́лчи гла́д • (vǎ́lči glád) m

въ́лчи гла́д (canonical)
vǎ́lči glád (romanization)
въ́лчи гла́д (indefinite singular)
въ́лчият гла́д (definite singular subjective)
въ́лчия гла́д (definite objective singular)

bg-ndecl

въ́лчи<#/n:sg> гла́д

[ˈvɤɫt͡ʃi ˈɡɫat]

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-вълчи глад.wav

въ́лчи (vǎ́lči) + гла́д (glád). Compare Polish wilczy głód.

compound

въ́лчи (vǎ́lči) + гла́д (glád)


финтифлюшка

bg-noun

финтифлю́шка

финтифлю́шка • (fintifljúška) f

финтифлю́шка (canonical)
fintifljúška (romanization)
финтифлю́шка (indefinite singular)
финтифлю́шки (indefinite plural)
финтифлю́шката (definite singular)
финтифлю́шките (definite plural)

bg-ndecl

финтифлю́шка<>

Borrowed from Russian финтифлю́шка (fintifljúška). Further origin uncertain - hypotheses include derivation from Italian or German. Compare Polish fintifluszka.

bor+

финтифлю́шка

(often humorous) decorative ribbon, usually on clothing

(by extension) any small (and often unnecessary) adornment on female clothing; gewgaw


неутронни звезди

head

неутро́нни звезди́

неутро́нни звезди́ • (neutrónni zvezdí)

неутро́нни звезди́ (canonical)
neutrónni zvezdí (romanization)

неутро́нна звезда́
неутронна звезда#Bulgarian

indefinite plural of неутро́нна звезда́ (neutrónna zvezdá)


гравитони

гравито́ни • (gravitóni)

гравито́ни (canonical)
gravitóni (romanization)

гравито́н гравитон#Bulgarian

indefinite plural of гравито́н (gravitón)


пулсари

пулса́ри • (pulsári)

пулса́ри (canonical)
pulsári (romanization)

пулса́р пулсар#Bulgarian


магнетари

магнета́ри • (magnetári)

магнета́ри (canonical)
magnetári (romanization)

магнета́р магнетар#Bulgarian

indefinite plural of магнета́р (magnetár)


магнетар

bg-noun

магнета́р • (magnetár) m

магнета́р (canonical)
magnetár (romanization)
магнета́р (indefinite singular)
магнета́ри (indefinite plural)
магнета́рът (definite singular subjective)
магнета́рите (definite plural subjective)
магнета́ра (definite objective singular)
магнета́рите (definite objective plural)
магнета́ра (count-form plural)

bg-ndecl

магнета́р<(-ь)>


неутронна звезда

bg-noun

неутро́нна звезда́

неутро́нна звезда́ • (neutrónna zvezdá) f

неутро́нна звезда́ (canonical)
neutrónna zvezdá (romanization)
неутро́нна звезда́ (indefinite singular)
неутро́нни звезди́ (indefinite plural)
неутро́нната звезда́ (definite singular)
неутро́нните звезди́ (definite plural)

bg-ndecl

неутро́нна<#> звезда́<>

неутро́нна (neutrónna, “neutron”) + звезда́ (zvezdá, “star”).


капиляри

head

капиля́ри • (kapiljári)

капиля́ри (canonical)
kapiljári (romanization)

капиля́р капиляр#Bulgarian

indefinite plural of капиля́р (kapiljár)


капиляр

bg-noun

капиля́р • (kapiljár) m (relational adjective капиля́рен)

капиля́р (canonical)
kapiljár (romanization)
капиля́рен (adjective relational)
капиля́р (indefinite singular)
капиля́ри (indefinite plural)
капиля́рът (definite singular subjective)
капиля́рите (definite plural subjective)
капиля́ра (definite objective singular)
капиля́рите (definite objective plural)
капиля́ра (count-form plural)

Borrowed from Russian капилля́р (kapilljár), from Latin capillāris (“pertaining to the hair”). Cognate with English capillary.

der

(anatomy, usually in the plural) capillary (small blood vessel)

(geology, plural only) pore channel in rocks and rock formations

(soil science, plural only) capillary (structural element of soil capillarity)


лигльо

ли́гльо (canonical)
lígljo (romanization)
ли́гла (feminine)
ли́гльо (indefinite singular)
ли́гльовци (indefinite plural)
ли́гльото (definite singular)
ли́гльовците (definite plural)
ли́глье (singular vocative)
ли́гльовци (plural vocative)

(low colloquial) male driveller (sloppy or spoilt person)


дрипльо

bg-noun

дри́пльо • (drípljo) m (feminine дри́пла)

дри́пльо (canonical)
drípljo (romanization)
дри́пла (feminine)
дри́пльо (indefinite singular)
дри́пльовци (indefinite plural)
дри́пльото (definite singular)
дри́пльовците (definite plural)
дри́плье (singular vocative)
дри́пльовци (plural vocative)

bg-ndecl

дри́пльо<(m)(h)>

дри́па (drípa, “rag, worn-out cloth”) + -льо (-ljo)

affix

(low colloquial) male tatterdemalion, ragamuffin


зяпльо

зя́пльо (canonical)
zjápljo (romanization)
зя́пла (feminine)
зя́пльо (indefinite singular)
зя́пльовци (indefinite plural)
зя́пльото (definite singular)
зя́пльовците (definite plural)
зя́плье (singular vocative)
зя́пльовци (plural vocative)

зя́пам (zjápam, “gape, to stare”) + -льо (-ljo)


въшльо

bg-noun

въ́шльо • (vǎ́šljo) m (feminine въ́шла)

въ́шльо (canonical)
vǎ́šljo (romanization)
въ́шла (feminine)
въ́шльо (indefinite singular)
въ́шльовци (indefinite plural)
въ́шльото (definite singular)
въ́шльовците (definite plural)
въ́шлье (singular vocative)
въ́шльовци (plural vocative)

(obsolete, standard is въ́шка (vǎ́ška)) въш (vǎš, “flea”) + -льо (-ljo)

affix

obsolete, standard is <i class="Cyrl mention" lang="bg">въ́шка</i> (vǎ́ška)

въшли́вец

въшли́в (vǎšlív, “lousy”)

въшли́вка

въшли́в (vǎšlív, “lousy”)


бракми

head

бракми́ • (brakmí)

бракми́ (canonical)
brakmí (romanization)

бракма́ бракма#Bulgarian


бракма

bg-noun

бракма́ • (brakmá) f

бракма́ (canonical)
brakmá (romanization)
бракма́ (indefinite singular)
бракми́ (indefinite plural)
бракма́та (definite singular)
бракми́те (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish براقمه (bırakma, “left; loosed; abandoned”), from Ottoman Turkish براقمق (bırakmak, “to abandon, to leave”).

der

hunk of junk (worthless or malfunctioning device or machine)


ляда

bg-noun

ля́да • (ljáda) f

ля́да (canonical)
ljáda (romanization)
ля́да (indefinite singular)
ля́ди (indefinite plural)
ля́дата (definite singular)
ля́дите (definite plural)

Alternative form of ле́да (léda, “untilled land”)


пирен

пире́н • (pirén) m (relational adjective пире́нов)

пире́н (canonical)
pirén (romanization)
пире́нов (adjective relational)
пире́н (indefinite singular)
пире́ни (indefinite plural)
пире́нът (definite singular subjective)
пире́ните (definite plural subjective)
пире́на (definite objective singular)
пире́ните (definite objective plural)
пире́на (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish پيرين (piren) (obsolete or dialectal within the modern language?).

bor+

heather (evergreen shrub or small bush of genus Erica)

пири́н

Populus alba; only etymologically related


мърльо

мъ́рльо (canonical)
mǎ́rljo (romanization)
мъ́рла (feminine)
мъ́рльо (indefinite singular)
мъ́рльовци (indefinite plural)
мъ́рльото (definite singular)
мъ́рльовците (definite plural)
мъ́рлье (singular vocative)
мъ́рльовци (plural vocative)

мъ́рля (mǎ́rlja, “to mess around, to tarnish”) + -ьо (-jo)

affix

(low colloquial) male mudlark, swap (person with low hygiene and unpleasant appearance)


мухльо

му́хльо (canonical)
múhljo (romanization)
му́хла (feminine)
му́хльо (indefinite singular)
му́хльовци (indefinite plural)
му́хльото (definite singular)
му́хльовците (definite plural)
му́хлье (singular vocative)
му́хльовци (plural vocative)

(low colloquial) male nincompoop, good-for-nothing person


лъжльо

bg-noun

лъ́жльо • (lǎ́žljo) m (feminine лъ́жла)

лъ́жльо (canonical)
lǎ́žljo (romanization)
лъ́жла (feminine)
лъ́жльо (indefinite singular)
лъ́жльовци (indefinite plural)
лъ́жльото (definite singular)
лъ́жльовците (definite plural)
лъ́жлье (singular vocative)
лъ́жльовци (plural vocative)


ревльо

ре́вльо (canonical)
révljo (romanization)
ре́вла (feminine)
ре́вльо (indefinite singular)
ре́вльовци (indefinite plural)
ре́вльото (definite singular)
ре́вльовците (definite plural)
ре́влье (singular vocative)
ре́вльовци (plural vocative)


фукльо

фу́кльо (canonical)
fúkljo (romanization)
фу́кла (feminine)
фу́кльо (indefinite singular)
фу́кльовци (indefinite plural)
фу́кльото (definite singular)
фу́кльовците (definite plural)
фу́клье (singular vocative)
фу́кльовци (plural vocative)

фу́кам се (fúkam se, “to brag, to boast”) + -льо (-ljo)


рошльо

ро́шльо (canonical)
róšljo (romanization)
ро́шла (feminine)
ро́шльо (indefinite singular)
ро́шльовци (indefinite plural)
ро́шльото (definite singular)
ро́шльовците (definite plural)
ро́шлье (singular vocative)
ро́шльовци (plural vocative)

ро́ша (róša, “to tousle, to ruffle”) + -льо (-ljo)

(low colloquial) male tousle-haired person or animal (one with disheveled hair or fur)


плачльо

bg-noun

пла́чльо • (pláčljo) m (feminine пла́чла)

пла́чльо (canonical)
pláčljo (romanization)
пла́чла (feminine)
пла́чльо (indefinite singular)
пла́чльовци (indefinite plural)
пла́чльото (definite singular)
пла́чльовците (definite plural)
пла́члье (singular vocative)
пла́чльовци (plural vocative)

bg-ndecl

пла́чльо<(m)(h)>

пла́ча (pláča, “to cry, to bawl”) + -льо (-ljo)

affix

(low colloquial) male crybaby, bellower, screecher (kid prone to crying)


смотльо

bg-noun

смо́тльо • (smótljo) m (feminine смо́тла)

смо́тльо (canonical)
smótljo (romanization)
смо́тла (feminine)
смо́тльо (indefinite singular)
смо́тльовци (indefinite plural)
смо́тльото (definite singular)
смо́тльовците (definite plural)
смо́тлье (singular vocative)
смо́тльовци (plural vocative)

bg-ndecl

смо́тльо<(m)(h)>

смота́я (smotája, “to bungle up”) + -льо (-ljo)

affix

(low colloquial) male bungling, screwup (inept or error-prone person)


сръдльо

bg-noun

сръ́дльо • (srǎ́dljo) m (feminine сръ́дла)

сръ́дльо (canonical)
srǎ́dljo (romanization)
сръ́дла (feminine)
сръ́дльо (indefinite singular)
сръ́дльовци (indefinite plural)
сръ́дльото (definite singular)
сръ́дльовците (definite plural)
сръ́длье (singular vocative)
сръ́дльовци (plural vocative)

bg-ndecl

сръ́дльо<(m)(h)>

съ́рдя се (sǎ́rdja se, “to sulk”) + -льо (-ljo)

affix

(low colloquial) male crosspatch, damper (bad-tempered person; one prone to get grumpy)


брусовка

bg-noun

бру́совка • (brúsovka) f

бру́совка (canonical)
brúsovka (romanization)
бру́совка (indefinite singular)
бру́совки (indefinite plural)
бру́совката (definite singular)
бру́совките (definite plural)

By surface analysis, брус (brus, “whetstone”) + -овка (-ovka).


козирог

bg-noun

ко́зирог • (kózirog) m

ко́зирог (canonical)
kózirog (romanization)
ко́зирог (indefinite singular)
ко́зирози (indefinite plural)
ко́зирогът (definite singular subjective)
ко́зирозите (definite plural subjective)
ко́зирога (definite objective singular)
ко́зирозите (definite objective plural)
ко́зирога (count-form plural)

Likely Inherited from Old Church Slavonic козьльрогъ (kozĭlĭrogŭ) (attested in 1073), acquiring its current form (spelled ко́зиро́гь) by the 17th century, during the Early Modern Bulgarian period. By surface analysis, ко́зи (kózi, “goat's”) + рог (rog, “horn”).
Cognates include Russian козеро́г (kozeróg), Serbo-Croatian козорог and Slovene kozorog.

surf

one of several types of ibex, particularly the Alpine ibex or steinbock

a Capricorn (person with the zodiac sign)


детска градина

bg-noun

де́тска гради́на

де́тска гради́на • (détska gradína) f

де́тска гради́на (canonical)
détska gradína (romanization)
де́тска гради́на (indefinite singular)
де́тски гради́ни (indefinite plural)
де́тската гради́на (definite singular)
де́тските гради́ни (definite plural)

bg-ndecl

де́тска<#> гради́на<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-детска градина.wav

From де́тски (détski, “children's, for children”) + гради́на (gradína, “garden”). Calque of German Kindergarten.

compound

kindergarten (educational and daycare institution for children 4-6 years of age)


скорпиони

head

скорпио́ни • (skorpióni)

скорпио́ни (canonical)
skorpióni (romanization)

скорпио́н скорпион#Bulgarian

indefinite plural of скорпио́н (skorpión)


зърцало

bg-noun

зърца́ло • (zǎrcálo) n

зърца́ло (canonical)
zǎrcálo (romanization)
зърца́ло (indefinite singular)
зърцала́ (indefinite plural)
зърца́лото (definite singular)
зърцала́та (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *zьrcadlo. Synchronically analyzable as dial. зъ́рчам (zǎ́rčam), зерца́я (zercája, “to peek”) + -ало (-alo).

affix

visor
(individual) spectacle of eyeglasses


вежливост

bg-noun

вежли́вост • (vežlívost) f

вежли́вост (canonical)
vežlívost (romanization)

Borrowed from Russian вежли́вость (vežlívostʹ). By surface analysis, вежли́в (vežlív, “courteous, polite”) + -ост (-ost, “-ness”).

surf

вежли́в вежлив#Bulgarian

abstract noun of вежли́в (vežlív)
(uncountable) politeness, courteousness

abstract noun of вежли́в (vežlív)
politeness, courteousness

вежли́в вежлив#Bulgarian

(countable) a polite deed, an act of politeness

abstract noun of вежли́в (vežlív)
a polite deed, an act of politeness


скилидка

bg-noun

скили́дка • (skilídka) f

скили́дка (canonical)
skilídka (romanization)
скили́дка (indefinite singular)
скили́дки (indefinite plural)
скили́дката (definite singular)
скили́дките (definite plural)

Всяка скили́дка чесън трябва да се обели.

Vsjaka skilídka česǎn trjabva da se obeli.


кресльо

кре́сльо • (krésljo) m (feminine кре́сла)

кре́сльо (canonical)
krésljo (romanization)
кре́сла (feminine)
кре́сльо (indefinite singular)
кре́сльовци (indefinite plural)
кре́сльото (definite singular)
кре́сльовците (definite plural)
кре́слье (singular vocative)
кре́сльовци (plural vocative)

bg-ndecl

кре́сльо<(m)(h)>

кря́скам (krjáskam, “to shout, to shriek”) + -льо (-ljo)

affix

(low colloquial) male squealer, cheeper (person prone to scream)


овчица

bg-noun

овчи́ца • (ovčíca) f

овчи́ца (canonical)
ovčíca (romanization)
овчи́ца (indefinite singular)
овчи́ци (indefinite plural)
овчи́цата (definite singular)
овчи́ците (definite plural)

From овца́ (ovcá, “sheep”) + -ица (-ica).

endearing diminutive of овца́ (ovcá, “sheep, ewe”)


гръклян

гръкля́н • (grǎklján) m (relational adjective гръкля́нов or гръкля́нен)

гръкля́н (canonical)
grǎklján (romanization)
гръкля́нов (adjective relational)
гръкля́нен (adjective relational)
гръкля́н (indefinite singular)
гръкля́ни (indefinite plural)
гръкля́нът (definite singular subjective)
гръкля́ните (definite plural subjective)
гръкля́на (definite objective singular)
гръкля́ните (definite objective plural)
гръкля́на (count-form plural)

Possibly a blend of Old Church Slavonic грътань (grŭtanĭ) + гъ́рло (gǎ́rlo), which would yield *гъртлан (compare dialectal Romanian gîrtlan), and then a dialectal change of -тл- > -кл-. Cognates include Macedonian грклан (grklan), Serbo-Croatian гр̀кљан, Lithuanian gurklỹs (“neck”) and Old Prussian gurcle (“throat”).


костура

bg-noun

косту́ра • (kostúra) f (diminutive косту́рка)

косту́ра (canonical)
kostúra (romanization)
косту́рка (diminutive)
косту́ра (indefinite singular)
косту́ри (indefinite plural)
косту́рата (definite singular)
косту́рите (definite plural)

The Bulgarian Etymological Dictionary summarizes several hypotheses:
* per Trubachyov and Melnychuk, from the o-grade of Proto-Indo-European *kes- (“to scrape, comb”) + -tr-.
* per Skok and others - from Romanian custură (“blade, knife edge”).
* per Mladenov and others - from кост (kost, “bone”).

lw

Трубачёв, Олег Николаевич

Мельничук_Олександр_Савич


костура

head

косту́ра • (kostúra)

косту́ра (canonical)
kostúra (romanization)

See the etymology of the corresponding lemma form.

nonlemma

косту́р костур#Bulgarian

inflection of косту́р (kostúr, “perch, bass”):

косту́р костур#Bulgarian


въшла

bg-noun

въ́шла • (vǎ́šla) f

въ́шла (canonical)
vǎ́šla (romanization)
въ́шла (indefinite singular)
въ́шли (indefinite plural)
въ́шлата (definite singular)
въ́шлите (definite plural)

въ́шльо въшльо#Bulgarian

(colloquial) female equivalent of въ́шльо (vǎ́šljo): lousy person


мърсол

мърсо́л • (mǎrsól) m

мърсо́л (canonical)
mǎrsól (romanization)
мърсо́л (indefinite singular)
мърсо́ли (indefinite plural)
мърсо́лът (definite singular subjective)
мърсо́лите (definite plural subjective)
мърсо́ла (definite objective singular)
мърсо́лите (definite objective plural)
мърсо́ла (count-form plural)

By surface analysis, мърся́ (mǎrsjá, “to make dirty”) + -ол (-ol).


мазол

bg-noun

мазо́л • (mazól) m (relational adjective мазо́лест)

мазо́л (canonical)
mazól (romanization)
мазо́лест (adjective relational)
мазо́л (indefinite singular)
мазо́ли (indefinite plural)
мазо́лът (definite singular subjective)
мазо́лите (definite plural subjective)
мазо́ла (definite objective singular)
мазо́лите (definite objective plural)
мазо́ла (count-form plural)

Possibly borrowed from Russian мозо́ль (mozólʹ) or a reanalyzed form of an earlier мозо́л (mozól) (cognate to the Russian term).


сопол

сопо́л • (sopól) m

сопо́л (canonical)
sopól (romanization)
сопо́л (indefinite singular)
сопо́ли (indefinite plural)
сопо́лът (definite singular subjective)
сопо́лите (definite plural subjective)
сопо́ла (definite objective singular)
сопо́лите (definite objective plural)
сопо́ла (count-form plural)

Several hypotheses have been proposed:
* From со́пам се (sópam se, “to snap”) + -ол (-ol);
* From Proto-Indo-European *sap- (“mucus”), whence Latin sapa (“wine must”);
* From the root of си́пвам (sípvam, “to pour”), сип (sip, “embankment”), пря́спа (prjáspa, “snow drift”) (per Mladenov).


видимост

bg-noun

ви́димост • (vídimost) f

ви́димост (canonical)
vídimost (romanization)
ви́димост (indefinite singular)
видимостта́ (definite singular)

bg-ndecl

ви́димост</n:sg>

From ви́дим (vídim, “visible”) + -ост (-ost). Compare Russian ви́димость (vídimostʹ), Ukrainian ви́димість (výdymistʹ) and Belarusian ві́дзімасць (vídzimascʹ).

ви́дим видим#Bulgarian

abstract noun of ви́дим (vídim, “visible”)

visibility (degree to which things may be seen)

ви́дим видим#Bulgarian

object-oriented programming
object-oriented programming

(software, object-oriented programming) the ability of code to "see" members of another class, or the class itself, according to access specifiers


кръбла

bg-noun

кръ́бла • (krǎ́bla) f (diminutive кръ́блица or кръ́бле)

кръ́бла (canonical)
krǎ́bla (romanization)
кръ́блица (diminutive)
кръ́бле (diminutive)
кръ́бла (indefinite singular)
кръ́бли (indefinite plural)
кръ́блата (definite singular)
кръ́блите (definite plural)

Cognate with dialectal Serbo-Croatian кр̏бао (“measure for wine”), кр̀буља (“basket”). Further derived from Proto-Slavic *kъrbъ, *kъrba + -ла (-la).

cog

cask, vat for storing winter supplies (such as sauerkraut, pickles, etc.)

кр́бла — with different reflexes of Proto-Slavic *-r̥-


дрипла

bg-noun

дри́пла • (drípla) f (masculine дри́пльо)

дри́пла (canonical)
drípla (romanization)
дри́пльо (masculine)
дри́пла (indefinite singular)
дри́пли (indefinite plural)
дри́плата (definite singular)
дри́плите (definite plural)
дри́пло (singular vocative)
дри́пли (plural vocative)

bg-ndecl

дри́пла<(v)>

дри́па (drípa, “rag, worn out cloth”) + -ла (-la)

affix

дри́пльо дрипльо#Bulgarian


зяпла

зя́пла (canonical)
zjápla (romanization)
зя́пльо (masculine)
зя́пла (indefinite singular)
зя́пли (indefinite plural)
зя́плата (definite singular)
зя́плите (definite plural)
зя́пло (singular vocative)
зя́пли (plural vocative)

зя́пам (zjápam, “to gape, to stare”) + -ла (-la)

зя́пльо зяпльо#Bulgarian


лъжла

bg-noun

лъ́жла • (lǎ́žla) f (masculine лъ́жльо)

лъ́жла (canonical)
lǎ́žla (romanization)
лъ́жльо (masculine)
лъ́жла (indefinite singular)
лъ́жли (indefinite plural)
лъ́жлата (definite singular)
лъ́жлите (definite plural)
лъ́жло (singular vocative)
лъ́жли (plural vocative)

лъ́жльо лъжльо#Bulgarian


крадльо

кра́дльо • (krádljo) m (feminine кра́дла)

кра́дльо (canonical)
krádljo (romanization)
кра́дла (feminine)
кра́дльо (indefinite singular)
кра́дльовци (indefinite plural)
кра́дльото (definite singular)
кра́дльовците (definite plural)
кра́длье (singular vocative)
кра́дльовци (plural vocative)

bg-ndecl

кра́дльо<(m)(h)>

крада́ (kradá, “to steal”) + -льо (-ljo)

affix

(low colloquial) male pilferer (person prone to stealing)


кадър

bg-noun

ка́дър • (kádǎr) m

ка́дър (canonical)
kádǎr (romanization)
ка́дър (indefinite singular)
ка́дри (indefinite plural)
ка́дърът (definite singular subjective)
ка́дрите (definite plural subjective)
ка́дъра (definite objective singular)
ка́дрите (definite objective plural)
ка́дъра (count-form plural)

Borrowed from Russian кадр (kadr) or directly from French cadre; from Italian quadro (“framed painting, square”), from Latin quadrum. Doublet of ка́дро (kádro).

der

frame (piece of photographic film containing an image)

(cinematography) still (single frame from a film)

(figurative) scene, clip (video segment, e.g. from a movie or news report)


кадър

bg-noun

ка́дър • (kádǎr) m (relational adjective ка́дров or кадрови́)

ка́дър (canonical)
kádǎr (romanization)
ка́дров (adjective relational)
кадрови́ (adjective relational)
ка́дър (indefinite singular)
ка́дри (indefinite plural)
ка́дърът (definite singular subjective)
ка́дрите (definite plural subjective)
ка́дъра (definite objective singular)
ка́дрите (definite objective plural)

(countable) trained and qualified member of staff or employee

(singular only, management) (core, permanent) staff, personnel

(singular only, military) members of a standing army during times of peace


кадърът

head

ка́дърът • (kádǎrǎt)

ка́дърът (canonical)
kádǎrǎt (romanization)

ка́дър кадър#Bulgarian

definite subject singular of ка́дър (kádǎr)


кадрите

ка́дрите • (kádrite)

ка́дрите (canonical)
kádrite (romanization)

ка́дър кадър#Bulgarian


кадъра

ка́дъра • (kádǎra)

ка́дъра (canonical)
kádǎra (romanization)

ка́дър кадър#Bulgarian

inflection of ка́дър (kádǎr):
definite object singular

ка́дър кадър#Bulgarian

inflection of ка́дър (kádǎr):
count form


кадри

ка́дри • (kádri)

ка́дър кадър#Bulgarian

(photography, film) frames, stills; (by extension) images

indefinite plural of ка́дър (kádǎr)
frames, stills; (by extension) images

ка́дър кадър#Bulgarian

indefinite plural of ка́дър (kádǎr)
(cinematography) scenes, shots

indefinite plural of ка́дър (kádǎr)
scenes, shots

ка́дър кадър#Bulgarian

(management) members of staff, employees; (by extension) personnel, staff


кадри

(colloquial, management) human resources department


мълва

bg-noun

мълва́ • (mǎlvá) f (relational adjective мъ́лвен, diminutive мълви́ца or мълви́чка)

мълва́ (canonical)
mǎlvá (romanization)
мъ́лвен (adjective relational)
мълви́ца (diminutive)
мълви́чка (diminutive)
мълва́ (indefinite singular)
мълви́ (indefinite plural)
мълва́та (definite singular)
мълви́те (definite plural)


хрема

хре́ма • (hréma) f

хре́ма (canonical)
hréma (romanization)
хре́ма (indefinite singular)
хре́мата (definite singular)

Borrowed from Greek κρύωμα (krýoma, “cold”).


воал

bg-noun

воа́л • (voál) m (relational adjective воа́лен)

воа́л (canonical)
voál (romanization)
воа́лен (adjective relational)
воа́л (indefinite singular)
воа́ли (indefinite plural)
воа́лът (definite singular subjective)
воа́лите (definite plural subjective)
воа́ла (definite objective singular)
воа́лите (definite objective plural)
воа́ла (count-form plural)

Borrowed from French voile (“veil”), from Latin vēlum (“curtain; veil; cloth”).

veil (such fabric used as face or shoulder covering, to tie up hair, etc.)

(figurative) veil (anything that partially obscures a clear view)

(photography) fog (deposit on photographic film)


носталгия

носта́лгия • (nostálgija) f

носта́лгия (canonical)
nostálgija (romanization)
носта́лгия (indefinite singular)
носта́лгията (definite singular)

bg-ndecl

носта́лгия</n:sg>

Internationalism, from New Latin nostalgia (see for further origin). Many cognates in other European languages, such as Russian носта́льгия (nostálʹgija), German Nostalgie, and French nostalgie.

nostalgia (homesickness; yearning for the past)


кефал

bg-noun

кефа́л • (kefál) m (diminutive кефа́лче)

кефа́л (canonical)
kefál (romanization)
кефа́лче (diminutive)
кефа́л (indefinite singular)
кефа́ли (indefinite plural)
кефа́лът (definite singular subjective)
кефа́лите (definite plural subjective)
кефа́ла (definite objective singular)
кефа́лите (definite objective plural)
кефа́ла (count-form plural)

Borrowed from Greek κέφαλος (kéfalos, “mullet; gray mullet”), from Ancient Greek κέφᾰλος (képhalos, “grey mullet”), ultimately from Proto-Indo-European *gʰébʰōl (“head”).
Cognates include Turkish kefal, Russian кефа́ль (kefálʹ), Albanian qefull and Romanian chefal.

der

Mugil cephalus
Mugil cephalus#Translingual

grey mullet, flathead mullet (Mugil cephalus)


кърлиг

bg-noun

кърли́г • (kǎrlíg) m

кърли́г (canonical)
kǎrlíg (romanization)
кърли́г (indefinite singular)
кърли́зи (indefinite plural)
кърли́гът (definite singular subjective)
кърли́зите (definite plural subjective)
кърли́га (definite objective singular)
кърли́зите (definite objective plural)
кърли́га (count-form plural)

Cognate with Romanian cârlig, possibly of а Balkan substrate origin.


рецитали

head

рецита́ли • (recitáli)

рецита́ли (canonical)
recitáli (romanization)

рецита́л рецитал#Bulgarian

indefinite plural of рецита́л (recitál, “recital”)


рецитала

рецита́ла • (recitála)

рецита́ла (canonical)
recitála (romanization)

рецита́л рецитал#Bulgarian

inflection of рецита́л (recitál, “recital”):

рецита́л рецитал#Bulgarian


роял

bg-noun

роя́л • (rojál) m

роя́л (canonical)
rojál (romanization)
роя́л (indefinite singular)
роя́ли (indefinite plural)
роя́лът (definite singular subjective)
роя́лите (definite plural subjective)
роя́ла (definite objective singular)
роя́лите (definite objective plural)
роя́ла (count-form plural)

Borrowed from French royal. Compare Russian роя́ль (rojálʹ) and Ukrainian роя́ль (rojálʹ).


рецитал

рецита́л • (recitál) m

рецита́л (canonical)
recitál (romanization)
рецита́л (indefinite singular)
рецита́ли (indefinite plural)
рецита́лът (definite singular subjective)
рецита́лите (definite plural subjective)
рецита́ла (definite objective singular)
рецита́лите (definite objective plural)
рецита́ла (count-form plural)

recital (solo performance of music or literature, especially poetry)


пиедестали

head

пиедеста́ли • (piedestáli)

пиедеста́ли (canonical)
piedestáli (romanization)

пиедеста́л пиедестал#Bulgarian

indefinite plural of пиедеста́л (piedestál, “pedestal”)


пиедестала

пиедеста́ла • (piedestála)

пиедеста́ла (canonical)
piedestála (romanization)

пиедеста́л пиедестал#Bulgarian

inflection of пиедеста́л (piedestál, “pedestal”):

пиедеста́л пиедестал#Bulgarian


мърла

мъ́рла (canonical)
mǎ́rla (romanization)
мъ́рльо (masculine)
мъ́рла (indefinite singular)
мъ́рли (indefinite plural)
мъ́рлата (definite singular)
мъ́рлите (definite plural)
мъ́рло (singular vocative)
мъ́рли (plural vocative)

мъ́рля (mǎ́rlja, “to mess, to botch up”) + -а (-a)

affix

мъ́рльо мърльо#Bulgarian

female equivalent of мъ́рльо (mǎ́rljo): female mudlark


смотла

bg-noun

смо́тла • (smótla) f (masculine смо́тльо)

смо́тла (canonical)
smótla (romanization)
смо́тльо (masculine)
смо́тла (indefinite singular)
смо́тли (indefinite plural)
смо́тлата (definite singular)
смо́тлите (definite plural)
смо́тло (singular vocative)
смо́тли (plural vocative)

bg-ndecl

смо́тла<(v)>

смота́я (smotája, “to reel around”) + -ла (-la)

affix

смо́тльо смотльо#Bulgarian

female equivalent of смо́тльо (smótljo): female bungling, screwup


рошла

ро́шла (canonical)
róšla (romanization)
ро́шльо (masculine)
ро́шла (indefinite singular)
ро́шли (indefinite plural)
ро́шлата (definite singular)
ро́шлите (definite plural)
ро́шло (singular vocative)
ро́шли (plural vocative)

ро́шльо рошльо#Bulgarian

female equivalent of ро́шльо (róšljo): female tousle-head


сръдла

bg-noun

сръ́дла • (srǎ́dla) f (masculine сръ́дльо)

сръ́дла (canonical)
srǎ́dla (romanization)
сръ́дльо (masculine)
сръ́дла (indefinite singular)
сръ́дли (indefinite plural)
сръ́длата (definite singular)
сръ́длите (definite plural)
сръ́дло (singular vocative)
сръ́дли (plural vocative)

bg-ndecl

сръ́дла<(v)>

съ́рдя се (sǎ́rdja se, “to sulk”) + -ла (-la)

affix

сръ́дльо сръдльо#Bulgarian

female equivalent of сръ́дльо (srǎ́dljo): female sulker, crosspatch


смръдла

bg-noun

смръ́дла • (smrǎ́dla) f (masculine смръ́дльо)

смръ́дла (canonical)
smrǎ́dla (romanization)
смръ́дльо (masculine)
смръ́дла (indefinite singular)
смръ́дли (indefinite plural)
смръ́длата (definite singular)
смръ́длите (definite plural)
смръ́дло (singular vocative)
смръ́дли (plural vocative)

bg-ndecl

смръ́дла<(v)>

смъ́рдя (smǎ́rdja, “to stink”) + -ла (-la)

affix

смръ́дльо смръдльо#Bulgarian

female equivalent of смръ́дльо (smrǎ́dljo): female stinker


пиедестал

bg-noun

пиедеста́л • (piedestál) m

пиедеста́л (canonical)
piedestál (romanization)
пиедеста́л (indefinite singular)
пиедеста́ли (indefinite plural)
пиедеста́лът (definite singular subjective)
пиедеста́лите (definite plural subjective)
пиедеста́ла (definite objective singular)
пиедеста́лите (definite objective plural)
пиедеста́ла (count-form plural)

bg-ndecl

пиедеста́л<>

Borrowed from French piédestal, from Italian piedistallo.

(figurative) pedestal (a place of reverence or honor)


фукла

фу́кла (canonical)
fúkla (romanization)
фу́кльо (masculine)
фу́кла (indefinite singular)
фу́кли (indefinite plural)
фу́клата (definite singular)
фу́клите (definite plural)
фу́кло (singular vocative)
фу́кли (plural vocative)

фу́кам се (fúkam se, “to boast, to swagger”) + -ла (-la)

affix

фу́кльо фукльо#Bulgarian

female equivalent of фу́кльо (fúkljo): female boaster, braggard


смръдльо

bg-noun

смръ́дльо • (smrǎ́dljo) m (feminine смръ́дла)

смръ́дльо (canonical)
smrǎ́dljo (romanization)
смръ́дла (feminine)
смръ́дльо (indefinite singular)
смръ́дльовци (indefinite plural)
смръ́дльото (definite singular)
смръ́дльовците (definite plural)
смръ́длье (singular vocative)
смръ́дльовци (plural vocative)

bg-ndecl

смръ́дльо<(m)(h)>

смъ́рдя (smǎ́rdja, “to stink”) + -льо (-ljo)

affix

(low colloquial) male stinker (one that smells bad)


ревла

ре́вла (canonical)
révla (romanization)
ре́вльо (masculine)
ре́вла (indefinite singular)
ре́вли (indefinite plural)
ре́влата (definite singular)
ре́влите (definite plural)
ре́вло (singular vocative)
ре́вли (plural vocative)

рева́ (revá, “to weep, to cry”) + -ла (-la)

ре́вльо ревльо#Bulgarian

female equivalent of ре́вльо (révljo): female cry-baby


мухла

му́хла (canonical)
múhla (romanization)
му́хльо (masculine)
му́хла (indefinite singular)
му́хли (indefinite plural)
му́хлата (definite singular)
му́хлите (definite plural)
му́хло (singular vocative)
му́хли (plural vocative)

му́хльо мухльо#Bulgarian

female equivalent of му́хльо (múhljo): female nincompoop, squit


сеитба

bg-noun

сеи́тба • (seítba) f (relational adjective сеи́тбен)

сеи́тба (canonical)
seítba (romanization)
сеи́тбен (adjective relational)
сеи́тба (indefinite singular)
сеи́тби (indefinite plural)
сеи́тбата (definite singular)
сеи́тбите (definite plural)

From се́я (séja, “to sow”) + -итба (-itba). Compare Macedonian сеидба (seidba).

про́летна сеи́тба

planting of seeds - manually or mechanically - in agricultural land; sowing

по сеи́тба

(usually in the plural, dialectal) plants grown by sowing in agricultural land

(usually in the plural, dialectal) land that has been planted with agricultural crops


чейндж

чейндж • (čejndž) m

čejndž (romanization)
чейндж (indefinite singular)
че́йнджове (indefinite plural)
че́йнджът (definite singular subjective)
че́йнджовете (definite plural subjective)
че́йнджа (definite objective singular)
че́йнджовете (definite objective plural)
че́йнджа (count-form plural)


балсамов оцет

балса́мов оце́т

балса́мов оце́т • (balsámov océt) m

балса́мов оце́т (canonical)
balsámov océt (romanization)
балса́мов оце́т (indefinite singular)
балса́мовият оце́т (definite singular subjective)
балса́мовия оце́т (definite objective singular)

bg-ndecl

балса́мов<#> оце́т</n:sg>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-балсамов оцет.wav

By surface analysis, балса́мов (balsámov, “balsamic”) + оце́т (océt, “vinegar”).

surf

balsamic vinegar (dark vinegar produced from white wine)


балсамико

bg-noun

балса́мико • (balsámiko) n

балса́мико (canonical)
balsámiko (romanization)
балса́мико (indefinite singular)
балса́микото (definite singular)

bg-ndecl

балса́мико</n:sg>

Ultimately from Italian balsamico (“balmy, balsamic”).

balsamic vinegar
balsamic vinegar#English


хората

head

хо́рата • (hórata)

хо́рата (canonical)
hórata (romanization)


хората

хора́та • (horáta)

хора́та (canonical)
horáta (romanization)


хората

bg-noun

хората́ • (horatá) f

хората́ (canonical)
horatá (romanization)

(from Greek) (dialectal) talking, speaking, conversation


репичка

ре́пичка • (répička) f

ре́пичка (canonical)
répička (romanization)
ре́пичка (indefinite singular)
ре́пички (indefinite plural)
ре́пичката (definite singular)
ре́пичките (definite plural)

Вку́сни ре́пички.


разходка

разхо́дка • (razhódka) f

разхо́дка (canonical)
razhódka (romanization)
разхо́дка (indefinite singular)
разхо́дки (indefinite plural)
разхо́дката (definite singular)
разхо́дките (definite plural)

Романтична разхо́дка.

Следобедна разхо́дка.

Неделна разхо́дка.

a walk, a stroll (normally outdoors for rest and relaxation)

a drive, a trip (for the purpose of recreation, rest, outdoor fun)


мастни киселини

head

ма́стни киселини́

ма́стни киселини́ • (mástni kiseliní)

ма́стни киселини́ (canonical)
mástni kiseliní (romanization)

ма́стна киселина́
мастна киселина#Bulgarian

indefinite plural of ма́стна киселина́ (mástna kiseliná)


мастна киселина

bg-noun

ма́стна киселина́

ма́стна киселина́ • (mástna kiseliná) f

ма́стна киселина́ (canonical)
mástna kiseliná (romanization)
ма́стна киселина́ (indefinite singular)
ма́стни киселини́ (indefinite plural)
ма́стната киселина́ (definite singular)
ма́стните киселини́ (definite plural)

bg-ndecl

ма́стна<#*> киселина́<>

(organic chemistry, biochemistry) fatty acid


шарената сол

head

ша́рената сол

ша́рената сол • (šárenata sol)

ша́рената сол (canonical)
šárenata sol (romanization)

ша́рена сол
шарена сол#Bulgarian

definite singular of ша́рена сол (šárena sol)


българщината

бъ́лгарщината

бъ́лгарщината • (bǎ́lgarštinata)

бъ́лгарщината (canonical)
bǎ́lgarštinata (romanization)

[ˈbɤɫɡɐrʃtinɐtɐ]

бъ́лгарщина българщина#Bulgarian

definite singular of бъ́лгарщина (bǎ́lgarština)


българщина

bg-noun

бъ́лгарщина • (bǎ́lgarština) f

бъ́лгарщина (canonical)
bǎ́lgarština (romanization)
бъ́лгарщина (indefinite singular)
бъ́лгарщината (definite singular)

bg-ndecl

бъ́лгарщина</n:sg>

[ˈbɤɫɡɐrʃtinɐ]

From българ(ин) (bǎlgar(in)) + -щина (-ština). Compare Ukrainian Болга́рщина (Bolhárščyna, “Bulgaria”).

cog

Bulgarianness (the quality of being Bulgarian and the national character of Bulgarians)

(archaic) a settlement or community of Bulgarians; or a Bulgarian diaspora

(archaic, rare) Bulgaria; the land and country of Bulgaria


готвари

head

готва́ри • (gotvári)

готва́ри (canonical)
gotvári (romanization)

готва́р готвар#Bulgarian

indefinite plural of готва́р (gotvár, “cook”)


готваря

готва́ря • (gotvárja)

готва́ря (canonical)
gotvárja (romanization)

готва́р готвар#Bulgarian

inflection of готва́р (gotvár, “cook”):
definite object singular

готва́р готвар#Bulgarian

inflection of готва́р (gotvár, “cook”):
count form


сминдух

bg-noun

сми́ндух • (smínduh) m

сми́ндух (canonical)
smínduh (romanization)
сми́ндух (indefinite singular)
сми́ндухът (definite singular subjective)
сми́ндуха (definite objective singular)

bg-ndecl

сми́ндух</n:sg>

From смин (smin) + дух (duh), with the second part due to the plant's distinctive aroma.

Trigonella foenum-graecum
Trigonella foenum-graecum#Translingual


смин

smin (romanization)
смин (indefinite singular)
сми́нът (definite singular subjective)
сми́на (definite objective singular)

Bulgarian Etymological Dictionary
Petar Skok

Per the Bulgarian Etymological Dictionary, the word is likely a blending of several words with different etymologies:
* from ясми́н (jasmín) with a loss of the initial я- (ja-), consistent with a dialectal meaning of "wild jasmine";
* from Ottoman Turkish سیمین (simin, “silvery, silver”) from Classical Persian سیمین (sēmēn, “silvery, silver”), with a loss of the unstressed first -и- (-i-), and consistent with the appearance of the dwarf everlast;
* with alternate forms шмен (šmen), шмин (šmin) - from Ottoman Turkish چمن (çemen, çimen, “green field; fenugreek”), from Classical Persian چمن (“lawn; meadow”);
* citing Skok and others, from смил (smil) with a change from -л (-l) to -н (-n).

bor

Chrysojasminum fruticans
Chrysojasminum fruticans#Translingual

(dialectal) wild jasmine (Chrysojasminum fruticans)


готварка

bg-noun

готва́рка • (gotvárka) f

готва́рка (canonical)
gotvárka (romanization)
готва́рка (indefinite singular)
готва́рки (indefinite plural)
готва́рката (definite singular)
готва́рките (definite plural)

By surface analysis, готва́р (gotvár, “cook”) + -ка (-ka, feminine suffix).

surf

готва́р готвар#Bulgarian

female equivalent of готва́р (gotvár, “cook”)


готварска сол

bg-noun

готва́рска сол

готва́рска сол • (gotvárska sol) f

готва́рска сол (canonical)
gotvárska sol (romanization)
готва́рска сол (indefinite singular)
готва́рската сол (definite singular)

bg-ndecl

готва́рска</n:sg> сол

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-готварска сол.wav

From готва́рска (gotvárska, “cooking”) + сол (sol, “salt”).


жълт смил

bg-noun

жълт смил • (žǎlt smil) m

žǎlt smil (romanization)
жъ́лт смил (indefinite singular)
жъ́лтият смил (definite singular subjective)
жъ́лтия смил (definite objective singular)

bg-ndecl

жълт<#/n:sg> смил

[ˈʒɤ̟ɫt ˈsmiɫ]

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-жълт смил.wav

From жълт (žǎlt, “yellow”) + смил (smil).

Synonym of смил (smil, “dwarf everlast”)


смил

smil (romanization)
смил (indefinite singular)
сми́лът (definite singular subjective)
сми́ла (definite objective singular)

Inherited from dialectal (South-Slavic) Proto-Slavic *smiľь. Cognates include Serbo-Croatian сми̑љ, сми̑ље, Slovene smilj and Czech smil.


червен пипер

bg-noun

черве́н пипе́р

черве́н пипе́р • (červén pipér) m

черве́н пипе́р (canonical)
červén pipér (romanization)
черве́н пипе́р (indefinite singular)
черве́ният пипе́р (definite singular subjective)
черве́ния пипе́р (definite objective singular)

bg-ndecl

черве́н<#/n:sg> пипе́р

From черве́н (červén, “red”) + пипе́р (pipér, “bell pepper”).

compound

черве́н<t:red>


кайенски пипер

bg-noun

кайе́нски пипе́р

кайе́нски пипе́р • (kajénski pipér) m

кайе́нски пипе́р (canonical)
kajénski pipér (romanization)
кайе́нски пипе́р (indefinite singular)
кайе́нският пипе́р (definite singular subjective)
кайе́нския пипе́р (definite objective singular)

bg-ndecl

кайе́нски<#/n:sg> пипе́р

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-кайенски пипер.wav

From кайе́нски (kajénski, “cayenne”) + пипе́р (pipér, “pepper”). The adjective only occurs in this compound term.


анекдотът

head

анекдо́тът • (anekdótǎt)

анекдо́тът (canonical)
anekdótǎt (romanization)

[ɐnɛɡˈdɔtɐt]

анекдо́т анекдот#Bulgarian

definite subject singular of анекдо́т (anekdót)


карфици

карфи́ци • (karfíci)

карфи́ци (canonical)
karfíci (romanization)

карфи́ца карфица#Bulgarian

indefinite plural of карфи́ца (karfíca, “pin”)


карфички

карфи́чки • (karfíčki)

карфи́чки (canonical)
karfíčki (romanization)

карфи́чка карфичка#Bulgarian

indefinite plural of карфи́чка (karfíčka, “small pin”)


карфичка

bg-noun

карфи́чка • (karfíčka) f

карфи́чка (canonical)
karfíčka (romanization)
карфи́чка (indefinite singular)
карфи́чки (indefinite plural)
карфи́чката (definite singular)
карфи́чките (definite plural)

By surface analysis, карфи́ца (karfíca) + -ка (-ka).

surf

карфи́ца карфица#Bulgarian


Съединените щати

head

Съедине́ните ща́ти

Съедине́ните ща́ти • (Sǎedinénite štáti)

Съедине́ните ща́ти (canonical)
Sǎedinénite štáti (romanization)

Съедине́ни ща́ти
Съединени щати#Bulgarian

definite plural of Съедине́ни ща́ти (Sǎedinéni štáti)


Съединени щати

bg-noun

Съедине́ни ща́ти

Съедине́ни ща́ти • (Sǎedinéni štáti) m pl

Съедине́ни ща́ти (canonical)
Sǎedinéni štáti (romanization)
Съедине́ни ща́ти (indefinite plural)
Съедине́ните ща́ти (definite plural)

bg-ndecl

Съедине́ни<#> ща́ти</n:pl>

United States (a country in North America)


карфица

bg-noun

карфи́ца • (karfíca) f (diminutive карфи́чка)

карфи́ца (canonical)
karfíca (romanization)
карфи́чка (diminutive)
карфи́ца (indefinite singular)
карфи́ци (indefinite plural)
карфи́цата (definite singular)
карфи́ците (definite plural)

Borrowed from Greek καρφίτσα (karfítsa, “pin”), a diminutive of καρφί (karfí, “nail; rivet”). Compare Turkish karfiçe, Albanian karficë and Aromanian cãrfițã.

bor+

pin (needle without an eye, used for fastening)


топлийка

bg-noun

топли́йка • (toplíjka) f

топли́йка (canonical)
toplíjka (romanization)
топли́йка (indefinite singular)
топли́йки (indefinite plural)
топли́йката (definite singular)
топли́йките (definite plural)

Derived from Ottoman Turkish طوپلی (toplu, “pin”) + -ка (-ka).


бъдник

bg-noun

бъ́дник • (bǎ́dnik) m

бъ́дник (canonical)
bǎ́dnik (romanization)
бъ́дник (indefinite singular)
бъ́дници (indefinite plural)
бъ́дникът (definite singular subjective)
бъ́дниците (definite plural subjective)
бъ́дника (definite objective singular)
бъ́дниците (definite objective plural)
бъ́дника (count-form plural)

Derived from бдя (bdja, “to stay awake; to watch over someone or something”). Compare Serbo-Croatian ба̏дња̄к.

(dialectal) ritual bread or banitsa prepared for Christmas Eve


предизвикателство

предизвика́телство

предизвика́телство • (predizvikátelstvo) n

предизвика́телство (canonical)
predizvikátelstvo (romanization)
предизвика́телство (indefinite singular)
предизвика́телства (indefinite plural)
предизвика́телството (definite singular)
предизвика́телствата (definite plural)

bg-ndecl

предизвика́телство<>

предизвиквам (predizvikvam, “to challenge”) + -телство (-telstvo).

affix

предизвиквам

Премина всички предизвикателства.


топено сирене

bg-noun

топе́но си́рене

топе́но си́рене • (topéno sírene) n

топе́но си́рене (canonical)
topéno sírene (romanization)
топе́но си́рене (indefinite singular)
топе́ни сирена́ (indefinite plural)
топе́ното си́рене (definite singular)
топе́ните сирена́ (definite plural)

bg-ndecl

топе́но<#> си́рене<+а́>

топе́но (topéno) + си́рене (sírene). Literally, “melted cheese”.

compound

топе́но (topéno) + си́рене (sírene)


сблъсък

bg-noun

сблъ́сък • (sblǎ́sǎk) m

сблъ́сък (canonical)
sblǎ́sǎk (romanization)
сблъ́сък (indefinite singular)
сблъ́съци (indefinite plural)
сблъ́съкът (definite singular subjective)
сблъ́съците (definite plural subjective)
сблъ́съка (definite objective singular)
сблъ́съците (definite objective plural)
сблъ́съка (count-form plural)


агреман

агрема́н • (agremán) m

агрема́н (canonical)
agremán (romanization)
агрема́н (indefinite singular)
агрема́нът (definite singular subjective)
агрема́на (definite objective singular)

bg-ndecl

агрема́н</n:sg>

Borrowed from French agrément. In the musical sense, a contraction of note d’agrément.

(diplomacy) an agreement of a state to accept diplomats from another


таласъми

head

таласъ́ми • (talasǎ́mi)

таласъ́ми (canonical)
talasǎ́mi (romanization)

таласъ́м таласъм#Bulgarian

indefinite plural of таласъ́м (talasǎ́m, “bug-a-boo, bogey”)


таласъма

таласъ́ма • (talasǎ́ma)

таласъ́ма (canonical)
talasǎ́ma (romanization)

таласъ́м таласъм#Bulgarian

inflection of таласъ́м (talasǎ́m, “bug-a-boo, bogey”):

таласъ́м таласъм#Bulgarian


таласъм

bg-noun

таласъ́м • (talasǎ́m) m (relational adjective таласъ́мски, diminutive таласъ́мче)

таласъ́м (canonical)
talasǎ́m (romanization)
таласъ́мски (adjective relational)
таласъ́мче (diminutive)
таласъ́м (indefinite singular)
таласъ́ми (indefinite plural)
таласъ́мът (definite singular subjective)
таласъ́мите (definite plural subjective)
таласъ́ма (definite objective singular)
таласъ́мите (definite objective plural)
таласъ́ма (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish [script needed] (tılısım, tılsım, “talisman; magic, sorcery; ghost, apparition”), from Arabic طَلَاسِم (ṭalāsim) - plural of طِلَسْم (ṭilasm, “enigma; talisman”), from Ancient Greek τέλεσμα (télesma, “talisman; sanctified object”). Cognate with Macedonian таласам (talasam). Compare Turkish tılsım (“charm, talisman”).

der

bug-a-boo, bogey, hobgoblin; apparition (evil nocturnal spirit that frightens people)

(figurative) night owl (person who is active at night)


мангизи

bg-noun

манги́зи • (mangízi) pl

манги́зи (canonical)
mangízi (romanization)
манги́зи (indefinite plural)
манги́зите (definite plural)

bg-ndecl

манги́зи</n:pl>


кинт

kint (romanization)
кинт (indefinite singular)
ки́нти (indefinite plural)
ки́нтът (definite singular subjective)
ки́нтите (definite plural subjective)
ки́нта (definite objective singular)
ки́нтите (definite objective plural)
ки́нта (count-form plural)

Borrowed from Albanian qind (“a hundred”), from Latin centum.


вафла

bg-noun

ва́фла • (váfla) f

ва́фла (canonical)
váfla (romanization)
ва́фла (indefinite singular)
ва́фли (indefinite plural)
ва́флата (definite singular)
ва́флите (definite plural)


шосе

шосе́ • (šosé) n

шосе́ (canonical)
šosé (romanization)
шосе́ (indefinite singular)
шосе́та (indefinite plural)
шосе́то (definite singular)
шосе́тата (definite plural)


оферта

офе́рта • (oférta) f

офе́рта (canonical)
oférta (romanization)
офе́рта (indefinite singular)
офе́рти (indefinite plural)
офе́ртата (definite singular)
офе́ртите (definite plural)

Borrowed from German Offerte, ultimately from Late Latin offerta, from Vulgar Latin *offerīre. First attested in 1894.
Cognates include Italian offerta and Polish oferta.


феерии

head

фее́рии • (feérii)

фее́рии (canonical)
feérii (romanization)

фее́рия феерия#Bulgarian


произход

bg-noun

прои́зход or произхо́д • (proízhod or proizhód) m

прои́зход (canonical)
произхо́д (canonical)
proízhod (romanization)
proizhód (romanization)
прои́зход (indefinite singular)
произхо́д (indefinite singular)
прои́зходи (indefinite plural)
произхо́ди (indefinite plural)
прои́зходът (definite singular subjective)
произхо́дът (definite singular subjective)
прои́зходите (definite plural subjective)
произхо́дите (definite plural subjective)
прои́зхода (definite objective singular)
произхо́да (definite objective singular)
прои́зходите (definite objective plural)
произхо́дите (definite objective plural)
прои́зхода (count-form plural)
произхо́да (count-form plural)

bg-ndecl

((прои́зход<>, произхо́д<>))

From про- (pro-) + из- (iz-) + ход (hod).


пумпали

head

пу́мпали • (púmpali)

пу́мпали (canonical)
púmpali (romanization)

пу́мпал пумпал#Bulgarian


пумпала

пу́мпала • (púmpala)

пу́мпала (canonical)
púmpala (romanization)

пу́мпал пумпал#Bulgarian

inflection of пу́мпал (púmpal):
definite object singular

пу́мпал пумпал#Bulgarian

inflection of пу́мпал (púmpal):
count form


пумпал

bg-noun

пу́мпал • (púmpal) m (diminutive пу́мпалче)

пу́мпал (canonical)
púmpal (romanization)
пу́мпалче (diminutive)
пу́мпал (indefinite singular)
пу́мпали (indefinite plural)
пу́мпалът (definite singular subjective)
пу́мпалите (definite plural subjective)
пу́мпала (definite objective singular)
пу́мпалите (definite objective plural)
пу́мпала (count-form plural)

spinning top (usually as a children's toy)

(figurative) a person who doesn't sit still; who is quick to get things done


тирбушона

head

тирбушо́на • (tirbušóna)

тирбушо́на (canonical)
tirbušóna (romanization)

тирбушо́н тирбушон#Bulgarian

inflection of тирбушо́н (tirbušón, “corkscrew”):

тирбушо́н тирбушон#Bulgarian


тирбушони

тирбушо́ни • (tirbušóni)

тирбушо́ни (canonical)
tirbušóni (romanization)

тирбушо́н тирбушон#Bulgarian

indefinite plural of тирбушо́н (tirbušón, “corkscrew”)


тирбушон

bg-noun

тирбушо́н • (tirbušón) m

тирбушо́н (canonical)
tirbušón (romanization)
тирбушо́н (indefinite singular)
тирбушо́ни (indefinite plural)
тирбушо́нът (definite singular subjective)
тирбушо́ните (definite plural subjective)
тирбушо́на (definite objective singular)
тирбушо́ните (definite objective plural)
тирбушо́на (count-form plural)

Borrowed from French tire-bouchon (“corkscrew”). Cognates include Romanian tirbușon and Turkish tirbuşon.

bor+

corkscrew (implement for opening bottles)


гергефи

head

герге́фи • (gergéfi)

герге́фи (canonical)
gergéfi (romanization)

герге́ф гергеф#Bulgarian

indefinite plural of герге́ф (gergéf, “embroidery frame”)


гергефа

герге́фа • (gergéfa)

герге́фа (canonical)
gergéfa (romanization)

герге́ф гергеф#Bulgarian

inflection of герге́ф (gergéf, “embroidery frame”):

герге́ф гергеф#Bulgarian


гергеф

bg-noun

герге́ф • (gergéf) m

герге́ф (canonical)
gergéf (romanization)
герге́ф (indefinite singular)
герге́фи (indefinite plural)
герге́фът (definite singular subjective)
герге́фите (definite plural subjective)
герге́фа (definite objective singular)
герге́фите (definite objective plural)
герге́фа (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish گركف (gerkef, “embroidery hoop”), from Persian کارْگاه (kârgâh, “workshop”). Cognates include Macedonian ѓерѓеф (ǵerǵef) and Serbo-Croatian ђѐрђеф.

bor+

embroidery hoop, tambour (when circular)

(dialectal) fabric stretched on such an embroidery frame


комбали

head

ко́мбали • (kómbali)

ко́мбали (canonical)
kómbali (romanization)

ко́мбал комбал#Bulgarian

indefinite plural of ко́мбал (kómbal, “eye”)


оферти

офе́рти • (oférti)

офе́рти (canonical)
oférti (romanization)

офе́рта оферта#Bulgarian


комбал

bg-noun

ко́мбал • (kómbal) m

ко́мбал (canonical)
kómbal (romanization)
ко́мбал (indefinite singular)
ко́мбали (indefinite plural)
ко́мбалът (definite singular subjective)
ко́мбалите (definite plural subjective)
ко́мбала (definite objective singular)
ко́мбалите (definite objective plural)
ко́мбала (count-form plural)

Per the Bulgarian Etymological Dictionary, possibly from dialectal Ottoman Turkish [script needed] (kombulak, “oak gall”), with regressive assimilation: u - a > a - a.

der

(colloquial, often augmentative, usually in the plural) eye


комати

head

кома́ти • (komáti)

кома́ти (canonical)
komáti (romanization)

кома́т комат#Bulgarian

indefinite plural of кома́т (komát, “hunk (of bread)”)


комата

ко́мата • (kómata)

ко́мата (canonical)
kómata (romanization)

definite singular of ко́ма (kóma, “coma”)


комата

кома́та • (komáta)

кома́та (canonical)
komáta (romanization)

кома́т комат#Bulgarian

inflection of кома́т (komát, “hunk (of bread)”):

кома́т комат#Bulgarian


комбала

ко́мбала • (kómbala)

ко́мбала (canonical)
kómbala (romanization)

ко́мбал комбал#Bulgarian

inflection of ко́мбал (kómbal, “eye”):
definite object singular

ко́мбал комбал#Bulgarian

inflection of ко́мбал (kómbal, “eye”):
count form


диря

ди́ря (canonical)
dírja (romanization)
ди́рка (diminutive)
ди́ря (indefinite singular)
ди́ри (indefinite plural rare)
ди́рята (definite singular)
ди́рите (definite plural rare)

bg-ndecl

ди́ря<+и􂀿r􂁀>

Inherited from Proto-Slavic *diřa (given as *dyřa in Gerov's dictionary).

crack, notch (remnant or result of tearing)

хващам/ловя дирята някому

Куче влачи, диря няма. (idiom)
Kuče vlači, dirja njama.
to avoid responsibilities
(literally, “One drags a dog, [but] there is no trail.”)


еманация

bg-noun

емана́ция • (emanácija) f

емана́ция (canonical)
emanácija (romanization)
емана́ция (indefinite singular)
емана́ции (indefinite plural)
емана́цията (definite singular)
емана́циите (definite plural)

Borrowed from French émanation and Russian эмана́ция (emanácija), from Latin ēmānātiō.

emanation (that which represents the spirit, meaning or characteristics of something)

(uncountable, physics) radioactive emission

(uncountable, obsolete, physics, chemistry) (thorium, radium or actinium) emanation; radon


акаунта

head

ака́унта • (akáunta)

ака́унта (canonical)
akáunta (romanization)

ака́унт акаунт#Bulgarian

inflection of ака́унт (akáunt, “account”):

ака́унт акаунт#Bulgarian


акаунти

ака́унти • (akáunti)

ака́унти (canonical)
akáunti (romanization)

ака́унт акаунт#Bulgarian

indefinite plural of ака́унт (akáunt, “account”)


акаунт

bg-noun

ака́унт • (akáunt) m

ака́унт (canonical)
akáunt (romanization)
ака́унт (indefinite singular)
ака́унти (indefinite plural)
ака́унтът (definite singular subjective)
ака́унтите (definite plural subjective)
ака́унта (definite objective singular)
ака́унтите (definite objective plural)
ака́унта (count-form plural)

ака́унт във Фе́йсбук

(computing) account (authorization to use a digital service or a computer)

дире́ктор на ака́унта

(advertising) account (activities related to maintaining a business relationship with a customer)


адмирация

адмира́ция • (admirácija) f

адмира́ция (canonical)
admirácija (romanization)
адмира́ция (indefinite singular)
адмира́ции (indefinite plural)
адмира́цията (definite singular)
адмира́циите (definite plural)

bg-ndecl

адмира́ция<>

Borrowed from French admiration, from Latin admīrātiō.

(literary) admiration, reverence; an expression of admiration


люспа

bg-noun

лю́спа • (ljúspa) f (diminutive лю́спица or лю́спичка)

лю́спа (canonical)
ljúspa (romanization)
лю́спица (diminutive)
лю́спичка (diminutive)
лю́спа (indefinite singular)
лю́спи (indefinite plural)
лю́спата (definite singular)
лю́спите (definite plural)


нетърпение

нетърпе́ние • (netǎrpénie)

нетърпе́ние (canonical)
netǎrpénie (romanization)
нетърпе́ние (indefinite singular)
нетърпе́ния (indefinite plural)
нетърпе́нието (definite singular)
нетърпе́нията (definite plural)

bg-ndecl

нетърпе́ние<>

Cognates with Macedonian нетрпение (netrpenie) and Russian нетерпение (neterpenije).


лъща

bg-noun

лъ́ща • (lǎ́šta) f

лъ́ща (canonical)
lǎ́šta (romanization)
лъ́ща (indefinite singular)
лъ́щи (indefinite plural)
лъ́щата (definite singular)
лъ́щите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *lǫťa, of Celtic origin. Cognate with Latin lancea, possibly Ancient Greek λόγχη (lónkhē, “spearhead”).

cog

луща — with dialectal reflex of proto-Slavic *-ǫ-


екстремум

bg-noun

екстре́мум • (ekstrémum) m

екстре́мум (canonical)
ekstrémum (romanization)
екстре́мум (indefinite singular)
екстре́муми (indefinite plural)
екстре́мумът (definite singular subjective)
екстре́мумите (definite plural subjective)
екстре́мума (definite objective singular)
екстре́мумите (definite objective plural)
екстре́мума (count-form plural)

bg-ndecl

екстре́мум<>

Borrowed from Latin extrēmum, an internationalism.

(mathematics) extremum (the largest or smallest value or point)


пърженето

head

пъ́рженето • (pǎ́rženeto)

пъ́рженето (canonical)
pǎ́rženeto (romanization)

пъ́ржене пържене#Bulgarian

definite singular of пъ́ржене (pǎ́ržene)


пърженията

пъ́рженията • (pǎ́rženijata)

пъ́рженията (canonical)
pǎ́rženijata (romanization)

пъ́ржене пържене#Bulgarian

definite plural of пъ́ржене (pǎ́ržene, “frying”)


алне

алне́ (canonical)
alné (romanization)
алне́нце (diminutive)
алне́ (indefinite singular)
алне́та (indefinite plural)
алне́то (definite singular)
алне́тата (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *аl(ь)nę (n-stem).

inh+

fawn (young deer, a mammal of order Artiodactyla)


пържене

bg-verbal noun

пъ́ржене • (pǎ́ržene) n

пъ́ржене (canonical)
pǎ́ržene (romanization)
пъ́ржене (indefinite singular)
пъ́ржения (indefinite plural)
пъ́рженето (definite singular)
пъ́рженията (definite plural)

bg-ndecl

пъ́ржене<+ия>

пъ́ржа пържа#Bulgarian

verbal noun of пъ́ржа (pǎ́rža, “to fry”): frying


пържения

head

пъ́ржения • (pǎ́rženija)

пъ́ржения (canonical)
pǎ́rženija (romanization)

пъ́ржене пържене#Bulgarian

indefinite plural of пъ́ржене (pǎ́ržene, “frying”)


билкарят

билка́рят • (bilkárjat)

билка́рят (canonical)
bilkárjat (romanization)

билка́р билкар#Bulgarian

definite subject singular of билка́р (bilkár)


билкарите

билка́рите • (bilkárite)

билка́рите (canonical)
bilkárite (romanization)

билка́р билкар#Bulgarian


билкаря

билка́ря • (bilkárja)

билка́ря (canonical)
bilkárja (romanization)

билка́р билкар#Bulgarian

inflection of билка́р (bilkár):
definite object singular

билка́р билкар#Bulgarian

inflection of билка́р (bilkár):
count form


стафида

bg-noun

стафи́да • (stafída) f

стафи́да (canonical)
stafída (romanization)
стафи́да (indefinite singular)
стафи́ди (indefinite plural)
стафи́дата (definite singular)
стафи́дите (definite plural)

Крем със стафи́ди


бакпулвер

ба́кпулвер • (bákpulver) m

ба́кпулвер (canonical)
bákpulver (romanization)
ба́кпулвер (indefinite singular)
ба́кпулверът (definite singular subjective)
ба́кпулвера (definite objective singular)

bg-ndecl

ба́кпулвер</n:sg>

брашно́ с ба́кпулвер


нашийник

bg-noun

наши́йник • (našíjnik) m

наши́йник (canonical)
našíjnik (romanization)
наши́йник (indefinite singular)
наши́йници (indefinite plural)
наши́йникът (definite singular subjective)
наши́йниците (definite plural subjective)
наши́йника (definite objective singular)
наши́йниците (definite objective plural)
наши́йника (count-form plural)

Audio

By surface analysis, на- (na-) + ши́я (šíja, “neck”) + -ник (-nik)

surf

ку́чешки наши́йник


гърбина

bg-noun

гърби́на • (gǎrbína) f

гърби́на (canonical)
gǎrbína (romanization)
гърби́на (indefinite singular)
гърби́ни (indefinite plural)
гърби́ната (definite singular)
гърби́ните (definite plural)

гъня гърбина

to kowtow (literally, “to bend one's back”)

(informal) back (the rear side of the torso, resting on the spine)


клечица

кле́чица • (kléčica) f

кле́чица (canonical)
kléčica (romanization)
кле́чица (indefinite singular)
кле́чици (indefinite plural)
кле́чицата (definite singular)
кле́чиците (definite plural)

By surface analysis, кле́чка (kléčka, “stick”) + -ица (-ica, diminutive suffix).

surf

кле́чка клечка#Bulgarian

diminutive of кле́чка (kléčka, “stick”).


домашен любимец

bg-noun

дома́шен люби́мец

дома́шен люби́мец • (domášen ljubímec) m

дома́шен люби́мец (canonical)
domášen ljubímec (romanization)
дома́шен люби́мец (indefinite singular)
дома́шни люби́мци (indefinite plural)
дома́шният люби́мец (definite singular subjective)
дома́шните люби́мци (definite plural subjective)
дома́шния люби́мец (definite objective singular)
дома́шните люби́мци (definite objective plural)
дома́шни люби́мци (count-form plural)

bg-ndecl

дома́шен<#*> люби́мец<*/count:люби́мци>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-домашен любимец.wav

Audio

From дома́шен (domášen, “domestic”) + люби́мец (ljubímec, “favourite”)

compound

Имаме пет домашни любимци


лордство

bg-noun

ло́рдство • (lórdstvo) n

ло́рдство (canonical)
lórdstvo (romanization)
ло́рдство (indefinite singular)
ло́рдства (indefinite plural)
ло́рдството (definite singular)
ло́рдствата (definite plural)

From лорд (lord, “lord”) + -ство (-stvo, “-ship, -hood”).

suffix

Вашето лордство

lordship (the title and stead of a lord; often for honorific use)


повръщане

bg-verbal noun

повръ́щане • (povrǎ́štane) n

повръ́щане (canonical)
povrǎ́štane (romanization)
повръ́щане (indefinite singular)
повръ́щания (indefinite plural)
повръ́щането (definite singular)
повръ́щанията (definite plural)

bg-ndecl

повръ́щане<>

From повръ́щам (povrǎ́štam) + -не (-ne).

повръ́щам повръщам#Bulgarian

verbal noun of повръ́щам (povrǎ́štam): vomiting


мирисане

bg-verbal noun

мири́сане • (mirísane) n

мири́сане (canonical)
mirísane (romanization)
мири́сане (indefinite singular)
мири́сането (definite singular)

bg-ndecl

мири́сане</n:sg>

мири́ша мириша#Bulgarian

verbal noun of мири́ша (miríša): smelling


кръвта

head

кръвта́ • (krǎvtá)

кръвта́ (canonical)
krǎvtá (romanization)


гаснене

bg-verbal noun

га́снене • (gásnene) n

га́снене (canonical)
gásnene (romanization)
га́снене (indefinite singular)
га́сненето (definite singular)

bg-ndecl

га́снене</n:sg>

га́сна гасна#Bulgarian


стърготина

bg-noun

стърготи́на • (stǎrgotína) f

стърготи́на (canonical)
stǎrgotína (romanization)
стърготи́на (indefinite singular)
стърготи́ни (indefinite plural)
стърготи́ната (definite singular)
стърготи́ните (definite plural)

bg-ndecl

стърготи́на<>

By surface analysis, стъ́ржа (stǎ́rža) + -отина (-otina).

surf

дъ́рвени стърготи́ни

shaving (A piece or strip of material, which is detached when scraped)


пищимал

bg-noun

пищима́л • (pištimál) m

пищима́л (canonical)
pištimál (romanization)

пещема́л пещемал#Bulgarian

пещема́л пещемал#Bulgarian

(dialectal) Alternative form of пещема́л (peštemál).


пещемалче

пещема́лче • (peštemálče) n

пещема́лче (canonical)
peštemálče (romanization)
пещема́лче (indefinite singular)
пещема́лчета (indefinite plural)
пещема́лчето (definite singular)
пещема́лчетата (definite plural)

bg-ndecl

пещема́лче<>

[pɛʃtɛˈmaɫt͡ʃɛ]

пещема́л пещемал#Bulgarian


пещемал

bg-noun

пещема́л • (peštemál) m (diminutive пещема́лче)

пещема́л (canonical)
peštemál (romanization)
пещема́лче (diminutive)
пещема́л (indefinite singular)
пещема́ли (indefinite plural)
пещема́лът (definite singular subjective)
пещема́лите (definite plural subjective)
пещема́ла (definite objective singular)
пещема́лите (definite objective plural)
пещема́ла (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish پشتمال (peştemal, peştamal, peştimal), پیشتمال (piştemal), from Persian پشتمال (poštmâl), from پشت (pošt, “back, rear of the body”) + مال (mâl, “cleaning”). Also borrowed in English as peshtemal. Other cognates include Albanian peshtamall, Aromanian pishtamal and Serbo-Croatian пештѐма̄љ／peštèmālj.

cog

пештѐма̄љ//peštèmālj

(dialectal) the back apron of the two-apron Bulgarian female folk costume - it is tied at the front and covers the shirt around the waist

(archaic, dialectal) peshtemal, a type of narrow rectangular cotton towel used in Turkish baths


декларацията

head

деклара́цията

деклара́цията • (deklarácijata)

деклара́цията (canonical)
deklarácijata (romanization)

деклара́ция декларация#Bulgarian

definite singular of деклара́ция (deklarácija)


декларациите

деклара́циите

деклара́циите • (deklaráciite)

деклара́циите (canonical)
deklaráciite (romanization)

деклара́ция декларация#Bulgarian

definite plural of деклара́ция (deklarácija)


цапотина

bg-noun

цапо́тина • (capótina) f

цапо́тина (canonical)
capótina (romanization)
цапо́тина (indefinite singular)
цапо́тини (indefinite plural)
цапо́тината (definite singular)
цапо́тините (definite plural)

By surface analysis, ца́пам (cápam) + -отина (-otina).


пърчотина

bg-noun

пърчо́тина • (pǎrčótina) f

пърчо́тина (canonical)
pǎrčótina (romanization)
пърчо́тина (indefinite singular)
пърчо́тини (indefinite plural)
пърчо́тината (definite singular)
пърчо́тините (definite plural)

bg-ndecl

пърчо́тина<>

By surface analysis, пръч (prǎč, “billy-goat”) + -отина (-otina).

surf

(colloquial) stench, reek (particularly from a billy-goat)


измишльотина

bg-noun

измишльо́тина

измишльо́тина • (izmišljótina) f

измишльо́тина (canonical)
izmišljótina (romanization)
измишльо́тина (indefinite singular)
измишльо́тини (indefinite plural)
измишльо́тината (definite singular)
измишльо́тините (definite plural)

bg-ndecl

измишльо́тина<>

By surface analysis, изми́слям (izmísljam, “to think out”) + -отина (-otina).

surf

(colloquial) contraption, fib, fabrication (not a genuine statement or story)


въздушна поща

bg-noun

възду́шна по́ща

възду́шна по́ща • (vǎzdúšna póšta) f

възду́шна по́ща (canonical)
vǎzdúšna póšta (romanization)
възду́шна по́ща (indefinite singular)
възду́шни по́щи (indefinite plural)
възду́шната по́ща (definite singular)
възду́шните по́щи (definite plural)

bg-ndecl

възду́шна<#> по́ща<>

airmail (system for transferring mail via aircraft)

bg:въздушна поща


уестърн

bg-noun

уе́стърн • (uéstǎrn) m

уе́стърн (canonical)
uéstǎrn (romanization)
уе́стърн (indefinite singular)
уе́стърни (indefinite plural)
уе́стърнът (definite singular subjective)
уе́стърните (definite plural subjective)
уе́стърна (definite objective singular)
уе́стърните (definite objective plural)
уе́стърна (count-form plural)


растак

раста́к • (rasták) m

раста́к (canonical)
rasták (romanization)
раста́к (indefinite singular)
раста́ци (indefinite plural)
раста́кът (definite singular subjective)
раста́ците (definite plural subjective)
раста́ка (definite objective singular)
раста́ците (definite objective plural)
раста́ка (count-form plural)

Related to ра́стък (rástǎk), composed of раста́ (rastá) + -ък (-ǎk).


растак

ра́стак • (rástak) m

ра́стак (canonical)
rástak (romanization)
ра́стак (indefinite singular)
ра́стаци (indefinite plural)
ра́стакът (definite singular subjective)
ра́стаците (definite plural subjective)
ра́стака (definite objective singular)
ра́стаците (definite objective plural)
ра́стака (count-form plural)

Possibly related to ръст (rǎst, “stature”) (which was traditionally also used as a unit of measurement). The specific value of 3 arshins (204 cm) / 7 feet could make the relationship with the human height harder to explain, as this would be much taller than the average, is however not unseen, compare the size of Arabic قَامَة (qāma) of 199.5 cm from قَامَ (qāma, “to stand up”). Also related to раста́ (rastá) as etymology 1.

тыя дъскы захващать на длъжинѫ 3 аршина или единъ растакъ

1869, Георгый Я. Кырковъ, Броителница за пьрвоначялны ученици, Plovdiv: Д.В. Манчевъ, page 44:

these planks encompass an area of 3 arshins, or one rastak

tyja dǎsky zahvaštatʹ na dlǎžinǫ 3 aršina ili edin rastak

стъ́пки стъпка#Bulgarian

(obsolete) A unit of measure, equivalent to 3 arshins. Also equivalent to 7 стъ́пки (stǎ́pki, “feet”).

ра́стакъ — Pre-reform orthography (1945)


ъглова планка

ъ́глова пла́нка

ъ́глова пла́нка • (ǎ́glova plánka) f

ъ́глова пла́нка (canonical)
ǎ́glova plánka (romanization)
ъ́глова пла́нка (indefinite singular)
ъ́глови пла́нки (indefinite plural)
ъ́гловата пла́нка (definite singular)
ъ́гловите пла́нки (definite plural)

bg-ndecl

ъ́глова<#> пла́нка<>

[ˈɤɡɫovɐ ˈpɫaŋkɐ]

angle bracket (engineering) (an object used to connect two other objects at an angle)


илач

bg-noun

ила́ч • (iláč) m

ила́ч (canonical)
iláč (romanization)
ила́ч (indefinite singular)
ила́чи (indefinite plural)
ила́чът (definite singular subjective)
ила́чите (definite plural subjective)
ила́ча (definite objective singular)
ила́чите (definite objective plural)
ила́ча (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish علاج (ilac), from Arabic علاج (ʕilāj).


връзки

head

връ́зки • (vrǎ́zki)

връ́зки (canonical)
vrǎ́zki (romanization)

връ́зка връзка#Bulgarian


брюкселско зеле

bg-noun

брю́кселско зе́ле

брю́кселско зе́ле • (brjúkselsko zéle) n

брю́кселско зе́ле (canonical)
brjúkselsko zéle (romanization)
брю́кселско зе́ле (indefinite singular)
брю́кселското зе́ле (definite singular)

bg-ndecl

брю́кселско<#> зе́ле</n:sg>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-брюкселско зеле.wav


лянта

ля́нта (canonical)
ljánta (romanization)
ля́нтьо (masculine)
ля́нта (indefinite singular)
ля́нти (indefinite plural)
ля́нтата (definite singular)
ля́нтите (definite plural)
ля́нто (singular vocative)
ля́нти (plural vocative)

By surface analysis, лен (len, “sluggishness”) + -та (-ta).

surf

(colloquial, dialectal) female sluggard, idler


образувание

bg-noun

образува́ние

образува́ние • (obrazuvánie) n

образува́ние (canonical)
obrazuvánie (romanization)
образува́ние (indefinite singular)
образува́ния (indefinite plural)
образува́нието (definite singular)
образува́нията (definite plural)

bg-ndecl

образува́ние<>

Чеченска република Ичкерия е сепаратистко държавно образувание, провъзгласено през 1991 г.
Čečenska republika Ičkerija e separatistko dǎržavno obrazuvanie, provǎzglaseno prez 1991 g.
The Chechen Republic of Ichkeria is a national separatist formation promulgated in 1991.

образу́ване образуване#Bulgarian

образу́вам образувам#Bulgarian

(literary) Synonym of образу́ване (obrazúvane, verbal noun of образу́вам (obrazúvam))


ликвидиране

bg-verbal noun

ликвиди́ране

ликвиди́ране • (likvidírane) n

ликвиди́ране (canonical)
likvidírane (romanization)
ликвиди́ране (indefinite singular)
ликвиди́рания (indefinite plural)
ликвиди́рането (definite singular)
ликвиди́ранията (definite plural)

bg-ndecl

ликвиди́ране<>

From ликвиди́рам (likvidíram) + -не (-ne).

ликвиди́рам ликвидирам#Bulgarian


международното право

head

междунаро́дното пра́во

междунаро́дното пра́во • (meždunaródnoto právo)

междунаро́дното пра́во (canonical)
meždunaródnoto právo (romanization)

междунаро́дно пра́во
международно право#Bulgarian

definite singular of междунаро́дно пра́во (meždunaródno právo)

en-международното_право-bg-noun-pc10lN~O


субект

bg-noun

субе́кт • (subékt) m

субе́кт (canonical)
subékt (romanization)
субе́кт (indefinite singular)
субе́кти (indefinite plural)
субе́ктът (definite singular subjective)
субе́ктите (definite plural subjective)
субе́кта (definite objective singular)
субе́ктите (definite objective plural)
субе́кта (count-form plural)

(law) subject (an entity under the authority of another polity)

(philosophy) subject (conscious agent with experiences and interactions)

(logic) subject (something about which something is stated; something affirmed or denied)


територии

head

терито́рии • (teritórii)

терито́рии (canonical)
teritórii (romanization)

терито́рия територия#Bulgarian

indefinite plural of терито́рия (teritórija)


територия

bg-noun

терито́рия • (teritórija) f

терито́рия (canonical)
teritórija (romanization)
терито́рия (indefinite singular)
терито́рии (indefinite plural)
терито́рията (definite singular)
терито́риите (definite plural)

bg-ndecl

терито́рия<>

An internationalism, shared between many European languages, ultimately from Latin territōrium.

Coordinate term: аквато́рия (akvatórija)


международно право

bg-noun

междунаро́дно пра́во

междунаро́дно пра́во • (meždunaródno právo) n

междунаро́дно пра́во (canonical)
meždunaródno právo (romanization)
междунаро́дно пра́во (indefinite singular)
междунаро́дното пра́во (definite singular)

bg-ndecl

междунаро́дно<#> пра́во</n:sg>

By surface analysis, междунаро́дно (meždunaródno, “international”, neuter of междунаро́ден (meždunaróden)) + пра́во (právo, “law”).

surf

междунаро́дно

neuter of <i class="Cyrl mention" lang="bg">междунаро́ден</i> (meždunaróden)

international law (set of rules applied to the relations between nations)

bg:Международно право


помия

bg-noun

поми́я • (pomíja) f (relational adjective поми́ен)

поми́я (canonical)
pomíja (romanization)
поми́ен (adjective relational)
поми́я (indefinite singular)
поми́ята (definite singular)

Deverbal from помивам (pomivam, “to wash out”) (formally reflecting as earlier *pomyja). Related to Russian помо́и m pl (pomói, “swill, slops”), Polish pomyje (“slops, swill”), Old Church Slavonic помꙑѩ.

cog

хвърлям помия по някого

to insult (literally, “to throw filth at somebody”)

(figurative, collective) insults, aspersions


лъг

bg-noun

лъг • (lǎg) m (relational adjective лъ́гов or лъ́жен)

lǎg (romanization)
лъ́гов (adjective relational)
лъ́жен (adjective relational)
лъг (indefinite singular)
лъ́гове (indefinite plural)
лъ́зе (indefinite plural rare)
лъ́гът (definite singular subjective)
лъ́говете (definite plural subjective)
лъ́зете (definite plural rare subjective)
лъ́га (definite objective singular)
лъ́говете (definite objective plural)
лъ́зете (definite objective plural rare)
лъ́га (count-form plural)

bg-ndecl

лъг</pl:лъ́гове:лъ́зе􂀿r􂁀>

луг — with dialectal reflexes of Proto-Slavic *-ǫ-

grove, wood, hurst (place overgrown with vegetation)


агънце

bg-noun

а́гънце • (ágǎnce) n

а́гънце (canonical)
ágǎnce (romanization)
а́гънце (indefinite singular)
а́гънца (indefinite plural)
а́гънцето (definite singular)
а́гънцата (definite plural)


агрометеоролози

head

агрометеороло́зи

агрометеороло́зи • (agrometeorolózi)

агрометеороло́зи (canonical)
agrometeorolózi (romanization)

агрометеороло́г агрометеоролог#Bulgarian

indefinite plural of агрометеороло́г (agrometeorológ)


метеоролози

метеороло́зи

метеороло́зи • (meteorolózi)

метеороло́зи (canonical)
meteorolózi (romanization)

метеороло́г метеоролог#Bulgarian

indefinite plural of метеороло́г (meteorológ)


метеороложки

метеороло́жки

метеороло́жки • (meteorolóžki)

метеороло́жки (canonical)
meteorolóžki (romanization)

метеороло́жка метеороложка#Bulgarian

indefinite plural of метеороло́жка (meteorolóžka)


метеороложка

bg-noun

метеороло́жка

метеорологи́чен

метеороло́жка • (meteorolóžka) f (relational adjective метеорологи́чен)

метеороло́жка (canonical)
meteorolóžka (romanization)
метеорологи́чен (adjective relational)
метеороло́жка (indefinite singular)
метеороло́жки (indefinite plural)
метеороло́жката (definite singular)
метеороло́жките (definite plural)

bg-ndecl

метеороло́жка<>

метеороло́г (meteorológ) + -ка (-ka), with regular palatalization of г → ж.

метеороло́г метеоролог#Bulgarian

female equivalent of метеороло́г (meteorológ): female meteorologist


агрометеороложка

bg-noun

агрометеороло́жка

агрометеороло́жка • (agrometeorolóžka) f

агрометеороло́жка (canonical)
agrometeorolóžka (romanization)
агрометеороло́жка (indefinite singular)
агрометеороло́жки (indefinite plural)
агрометеороло́жката (definite singular)
агрометеороло́жките (definite plural)

bg-ndecl

агрометеороло́жка<>

From агрометеороло́г (agrometeorológ) + -ка (-ka), with regular palatalization of г (g) → ж (ž).

affix

агрометеороло́г

female equivalent of агрометеороло́г (agrometeorológ): female agrometeorologist


агрометеороложки

head

агрометеороло́жки

агрометеороло́жки • (agrometeorolóžki)

агрометеороло́жки (canonical)
agrometeorolóžki (romanization)

агрометеороло́жка агрометеороложка#Bulgarian

indefinite plural of агрометеороло́жка (agrometeorolóžka)


агрометеоролог

bg-noun

агрометеороло́г

агрометеороло́жка

агрометеороло́г • (agrometeorológ) m (feminine агрометеороло́жка)

агрометеороло́г (canonical)
agrometeorológ (romanization)
агрометеороло́жка (feminine)
агрометеороло́г (indefinite singular)
агрометеороло́зи (indefinite plural)
агрометеороло́гът (definite singular subjective)
агрометеороло́зите (definite plural subjective)
агрометеороло́га (definite objective singular)
агрометеороло́зите (definite objective plural)
агрометеороло́га (count-form plural)

bg-ndecl

агрометеороло́г<>

By surface analysis, агро- (agro-) + метеороло́г (meteorológ), or back-formed from агрометеороло́гия (agrometeorológija). The -лог (-log) suffix is equivalent to Latin -logus and English -logist.