навечерие

навече́рие • (navečérie) n

навече́рие (canonical)
navečérie (romanization)
навече́рие (indefinite singular)
навече́рия (indefinite plural)
навече́рието (definite singular)
навече́рията (definite plural)

bg-ndecl

навече́рие<>

[nɐvɛˈt͡ʃɛriɛ]

From Proto-Slavic *navečerьje; equivalent to на- (na-) + ве́чер (véčer, “eve”) + -ие (-ie).

affix

evening (period of the day immediately before the eve)


предвестие

bg-noun

предве́стие • (predvéstie) n

предве́стие (canonical)
predvéstie (romanization)
предве́стие (indefinite singular)
предве́стие (indefinite plural)
предве́стие (definite singular)
предве́стие (definite plural)

From Proto-Slavic *perdъvěstьje. Morphologically from пред- (pred-, “front”) + вест (vest, “message”) + -ие (-ie).

affix

предизве́стие предизвестие#Bulgarian

(obsolete) Alternative form of предизве́стие (predizvéstie, “primary notice”)


правосъдие

bg-noun

правосъ́дие • (pravosǎ́die) n (relational adjective правосъ́ден)

правосъ́дие (canonical)
pravosǎ́die (romanization)
правосъ́ден (adjective relational)
правосъ́дие (indefinite singular)
правосъ́дието (definite singular)

bg-ndecl

правосъ́дие</n:sg>

прав (prav, “right”) + -о- (-o-) + съд (sǎd, “judgement, court”) + -ие (-ie)


сандък

bg-noun

сандъ́к • (sandǎ́k) m (diminutive сандъ́че)

сандъ́к (canonical)
sandǎ́k (romanization)
сандъ́че (diminutive)
сандъ́к (indefinite singular)
сандъ́ци (indefinite plural)
сандъ́кът (definite singular subjective)
сандъ́ците (definite plural subjective)
сандъ́ка (definite objective singular)
сандъ́ците (definite objective plural)
сандъ́ка (count-form plural)

Ultimately from Arabic صُنْدُوق (ṣundūq).


белезници

белезни́ци • (belezníci) pl

белезни́ци (canonical)
belezníci (romanization)
белезни́ци (indefinite plural)
белезни́ците (definite plural)

bg-ndecl

белезни́ци</n:pl>

Plural form of белезни́к (belezník), белезни́ца (belezníca).


байрак

bg-noun

байра́к • (bajrák) m

байра́к (canonical)
bajrák (romanization)
байра́к (indefinite singular)
байра́ци (indefinite plural)
байра́кът (definite singular subjective)
байра́ците (definite plural subjective)
байра́ка (definite objective singular)
байра́ците (definite objective plural)
байра́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish بیراق (bayrak) (whence modern Turkish bayrak).


шейна

bg-noun

шейна́ • (šejná) f (diminutive шейни́чка)

шейна́ (canonical)
šejná (romanization)
шейни́чка (diminutive)
шейна́ (indefinite singular)
шейни́ (indefinite plural)
шейна́та (definite singular)
шейни́те (definite plural)


поразия

порази́я • (porazíja) f

порази́я (canonical)
porazíja (romanization)
порази́я (indefinite singular)
порази́и (indefinite plural)
порази́ята (definite singular)
порази́ите (definite plural)

Action noun from поразя (porazja, “to strike, to hit”) + -ия (-ija).

affix

пра́вя порази́и

пра́вя правя#Bulgarian

(by extension) mischief, trouble, commotion (usually with пра́вя (právja, “to do, to make”))

(colloquial, figurative) misfortune, adversity, trouble, disaster

на порази́я

throughout, in large quantity, with large intensity


кръчма

bg-noun

кръ́чма • (krǎ́čma) f

кръ́чма (canonical)
krǎ́čma (romanization)
кръ́чма (indefinite singular)
кръ́чми (indefinite plural)
кръ́чмата (definite singular)
кръ́чмите (definite plural)


стрида

стри́да • (strída) f

стри́да (canonical)
strída (romanization)
стри́да (indefinite singular)
стри́ди (indefinite plural)
стри́дата (definite singular)
стри́дите (definite plural)


копие

ко́пие • (kópie) n

ко́пие (canonical)
kópie (romanization)
ко́пие (indefinite singular)
ко́пия (indefinite plural)
ко́пието (definite singular)
ко́пията (definite plural)

From Proto-Slavic *kopьje (“stabber”), originally a substantivation of a deverbal adjective from копа́я (kopája, “to dig”) + -ие (-ie).


копие

ко́пие • (kópie) n

Back-formation from an earlier ко́пия (kópija) (interpreted as plural), a borrowing from Italian copia (“copy”).


чифлик

чифли́к • (čiflík) m

чифли́к (canonical)
čiflík (romanization)
чифли́к (indefinite singular)
чифли́ци (indefinite plural)
чифли́кът (definite singular subjective)
чифли́ците (definite plural subjective)
чифли́ка (definite objective singular)
чифли́ците (definite objective plural)
чифли́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish چفتلك (çiftlik), cognates include Macedonian чифлиг (čiflig).


ръжен

bg-noun

ръже́н • (rǎžén) m

ръже́н (canonical)
rǎžén (romanization)
ръже́н (indefinite singular)
ръже́ни (indefinite plural)
ръже́нът (definite singular subjective)
ръже́ните (definite plural subjective)
ръже́на (definite objective singular)
ръже́ните (definite objective plural)
ръже́на (count-form plural)


богатир

богати́р • (bogatír) m

богати́р (canonical)
bogatír (romanization)
богати́р (indefinite singular)
богати́ри (indefinite plural)
богати́рът (definite singular subjective)
богати́рите (definite plural subjective)
богати́ра (definite objective singular)
богати́рите (definite objective plural)
богати́ре (singular vocative)
богати́ри (plural vocative)

bg-ndecl

богати́р<(h)(-ь)>

Borrowed from Russian богаты́рь (bogatýrʹ).

bor+

(historical) bogatyr, medieval heroic warrior in Kievan Rus


министър

bg-noun

мини́стър • (minístǎr) m (feminine мини́стърка)

мини́стър (canonical)
minístǎr (romanization)
мини́стърка (feminine)
мини́стър (indefinite singular)
мини́стри (indefinite plural)
мини́стърът (definite singular subjective)
мини́стрите (definite plural subjective)
мини́стъра (definite objective singular)
мини́стрите (definite objective plural)
мини́стъре (singular vocative)
мини́стри (plural vocative)

bg-ndecl

мини́стър<(h)*>

Borrowed from Russian мини́стр (minístr) and French ministre, ultimately from Latin minister (“servant”).


далак

дала́к (canonical)
dalák (romanization)
дала́че (diminutive)
дала́к (indefinite singular)
дала́ци (indefinite plural)
дала́кът (definite singular subjective)
дала́ците (definite plural subjective)
дала́ка (definite objective singular)
дала́ците (definite objective plural)
дала́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish طالاق (dalak).


слезка

bg-noun

сле́зка • (slézka) f

сле́зка (canonical)
slézka (romanization)
сле́зка (indefinite singular)
сле́зки (indefinite plural)
сле́зката (definite singular)
сле́зките (definite plural)

Diminutive form of Proto-Slavic *selzь + -ка (-ka). Cognate with Proto-Slavic *selzenь, *selzina, whence are dialectal Bulgarian сле́зен (slézen), Serbo-Croatian слезѝна, Slovene slezẹ̑na, Russian селезёнка (selezjónka), Ukrainian селезі́нка (selezínka), Czech slezina, Polish śledziona.


дивак

дива́к (canonical)
divák (romanization)
дива́чка (feminine)
дива́к (indefinite singular)
дива́ци (indefinite plural)
дива́кът (definite singular subjective)
дива́ците (definite plural subjective)
дива́ка (definite objective singular)
дива́ците (definite objective plural)
дива́ко (singular vocative)
дива́ци (plural vocative)

Inherited from Proto-Slavic *divakъ. By surface analysis, див (div, “wild”) + -ак (-ak).


джигер

bg-noun

джиге́р • (džigér) m

джиге́р (canonical)
džigér (romanization)
джиге́р (indefinite singular)
джиге́ри (indefinite plural)
джиге́рът (definite singular subjective)
джиге́рите (definite plural subjective)
джиге́ра (definite objective singular)
джиге́рите (definite objective plural)
джиге́ра (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish جكر (ciger), from Classical Persian جِگَر (jigar).

bor+

(anatomy, colloquial) inner organ (lung or liver)


дреболия

bg-noun

дреболи́я • (drebolíja) f

дреболи́я (canonical)
drebolíja (romanization)
дреболи́я (indefinite singular)
дреболи́и (indefinite plural)
дреболи́ята (definite singular)
дреболи́ите (definite plural)

From an obsolete дре́боля (drébolja, “to shred, to shatter, to gut”) + -ия (-ija). Ultimately from Proto-Slavic *drebъ.

affix

trifle, bagatelle (tiny, insignificant detail or nuance)

пи́лешки/а́гнешки дреболи́и


жлеза

bg-noun

жлеза́ • (žlezá) f (relational adjective жле́зен)

жлеза́ (canonical)
žlezá (romanization)
жле́зен (adjective relational)
жлеза́ (indefinite singular)
жлези́ (indefinite plural)
жлеза́та (definite singular)
жлези́те (definite plural)

мле́чна жлеза́

слъ́зна жлеза́

слюнче́на жлеза́

по́тна жлеза́

задстома́шна жлеза́ ― zadstomášna žlezá ― pancreas

щитови́дна жлеза́

хипофи́зна жлеза́

(anatomy) gland (organ that produces or filters hormones, secrets, and galls)


жерка

же́рка • (žérka) f

же́рка (canonical)
žérka (romanization)
же́рка (indefinite singular)
же́рки (indefinite plural)
же́рката (definite singular)
же́рките (definite plural)

From an earlier *жернка (*žernka), a diminutive form of Proto-Slavic *žьrny (“millstone”) + -ка (-ka).

(by specification) gizzard, gastric mill (part of the digestive tract of birds and other archosaurs)


авлия

авли́я • (avlíja) m

авли́я (canonical)
avlíja (romanization)
авли́я (indefinite singular)
авли́и (indefinite plural)
авли́ята (definite singular)
авли́ите (definite plural)

Borrowed from Ancient Greek αὐλή (aulḗ, “courtyard”), whence also Serbo-Croatian авлија and Turkish avlı.


търговец

bg-noun

търго́вец • (tǎrgóvec) m

търго́вец (canonical)
tǎrgóvec (romanization)
търго́вец (indefinite singular)
търго́вци (indefinite plural)
търго́вецът (definite singular subjective)
търго́вците (definite plural subjective)
търго́веца (definite objective singular)
търго́вците (definite objective plural)
търго́веца (count-form plural)

bg-ndecl

търго́вец<*>

From Proto-Slavic *tъrgovьcь. Morphologically identical to търг (tǎrg, “merchandise; market”) + -овец (-ovec) or equivalently търгу́вам (tǎrgúvam, “to trade”) + -ец (-ec).


тъща

bg-noun

тъ́ща • (tǎ́šta) f

тъ́ща (canonical)
tǎ́šta (romanization)
тъ́ща (indefinite singular)
тъ́щи (indefinite plural)
тъ́щата (definite singular)
тъ́щите (definite plural)
тъ́що (singular vocative)
тъ́щи (plural vocative)


свекърва

свекъ́рва • (svekǎ́rva) f (masculine све́кър)

свекъ́рва (canonical)
svekǎ́rva (romanization)
све́кър (masculine)
свекъ́рва (indefinite singular)
свекъ́рви (indefinite plural)
свекъ́рвата (definite singular)
свекъ́рвите (definite plural)
свекъ́рво (singular vocative)
свекъ́рви (plural vocative)

bg-ndecl

свекъ́рва<(v)>

Inherited from Proto-Slavic *svekry. By surface analysis, све́кър (svékǎr, “father-in-law”) + -ва (-va).


служител

bg-noun

служи́тел • (služítel) m

служи́тел (canonical)
služítel (romanization)
служи́тел (indefinite singular)
служи́тели (indefinite plural)
служи́телят (definite singular subjective)
служи́телите (definite plural subjective)
служи́теля (definite objective singular)
служи́телите (definite objective plural)
служи́теля (count-form plural)

From Old Church Slavonic слоужитель (služitelĭ, “servant”), from служа (služa, “to serve”).


боровец

bg-noun

бо́ровец • (bórovec) m

бо́ровец (canonical)
bórovec (romanization)
боро́вец (indefinite singular)
боро́вецът (definite singular subjective)
боро́веца (definite objective singular)

bg-ndecl

боро́вец</n:sg>


габровец

bg-noun

га́бровец • (gábrovec) m

га́бровец (canonical)
gábrovec (romanization)
га́бровец (indefinite singular)
га́бровци (indefinite plural)
га́бровецът (definite singular subjective)
га́бровците (definite plural subjective)
га́бровеца (definite objective singular)
га́бровците (definite objective plural)
га́бровеца (count-form plural)

bg-ndecl

га́бровец<*>

га́бър (gábǎr, “hornbeam”) + -овец (-ovec)

affix

Габрово Габрово#Bulgarian

person from Габрово (Gabrovo, “Gabrovo”)


търновец

bg-noun

тъ́рновец • (tǎ́rnovec) m

тъ́рновец (canonical)
tǎ́rnovec (romanization)
тъ́рновец (indefinite singular)
тъ́рновци (indefinite plural)
тъ́рновецът (definite singular subjective)
тъ́рновците (definite plural subjective)
тъ́рновеца (definite objective singular)
тъ́рновците (definite objective plural)
тъ́рновеца (count-form plural)

bg-ndecl

тъ́рновец<*>

Търново Търново#Bulgarian

person from Търново (Tǎrnovo, “Tǎrnovo”)


оряховец

bg-noun

оря́ховец • (orjáhovec) m

оря́ховец (canonical)
orjáhovec (romanization)
оря́ховец (indefinite singular)
оря́ховци (indefinite plural)
оря́ховецът (definite singular subjective)
оря́ховците (definite plural subjective)
оря́ховеца (definite objective singular)
оря́ховците (definite objective plural)
оря́ховеца (count-form plural)

bg-ndecl

оря́ховец<*>

Оряхово Оряхово#Bulgarian

person from Оряхово (Orjahovo, “Oryahovo”)


дряновец

bg-noun

дря́новец • (drjánovec) m

дря́новец (canonical)
drjánovec (romanization)
дря́новец (indefinite singular)
дря́новци (indefinite plural)
дря́новецът (definite singular subjective)
дря́новците (definite plural subjective)
дря́новеца (definite objective singular)
дря́новците (definite objective plural)
дря́новеца (count-form plural)

bg-ndecl

дря́новец<*>

Дряново Дряново#Bulgarian

person from Дряново (Drjanovo, “Dryanovo”)


лукавец

bg-noun

лука́вец • (lukávec) m

лука́вец (canonical)
lukávec (romanization)
лука́вец (indefinite singular)
лука́вци (indefinite plural)
лука́вецът (definite singular subjective)
лука́вците (definite plural subjective)
лука́веца (definite objective singular)
лука́вците (definite objective plural)
лука́вецо (singular vocative)
лука́вци (plural vocative)

bg-ndecl

лука́вец<*(h)>


страхливец

bg-noun

страхли́вец • (strahlívec) m (feminine страхли́вка)

страхли́вец (canonical)
strahlívec (romanization)
страхли́вка (feminine)
страхли́вец (indefinite singular)
страхли́вци (indefinite plural)
страхли́вецът (definite singular subjective)
страхли́вците (definite plural subjective)
страхли́веца (definite objective singular)
страхли́вците (definite objective plural)
страхли́вецо (singular vocative)
страхли́вци (plural vocative)

bg-ndecl

страхли́вец<*(h)>

страхли́в (strahlív, “fearful, cowardly”) + -ец (-ec)


бъзливец

bg-noun

бъзли́вец • (bǎzlívec) m (feminine бъзли́вка)

бъзли́вец (canonical)
bǎzlívec (romanization)
бъзли́вка (feminine)
бъзли́вец (indefinite singular)
бъзли́вци (indefinite plural)
бъзли́вецът (definite singular subjective)
бъзли́вците (definite plural subjective)
бъзли́веца (definite objective singular)
бъзли́вците (definite objective plural)
бъзли́вецо (singular vocative)
бъзли́вци (plural vocative)

bg-ndecl

бъзли́вец<*(h)>


миризливец

bg-noun

миризли́вец • (mirizlívec) m (feminine миризли́вка)

миризли́вец (canonical)
mirizlívec (romanization)
миризли́вка (feminine)
миризли́вец (indefinite singular)
миризли́вци (indefinite plural)
миризли́вецът (definite singular subjective)
миризли́вците (definite plural subjective)
миризли́веца (definite objective singular)
миризли́вците (definite objective plural)
миризли́вецо (singular vocative)
миризли́вци (plural vocative)

bg-ndecl

миризли́вец<*(h)>

миризли́в (mirizlív, “stinky”) + -ец (-ec)


благочестивец

bg-noun

благочести́вец

благочести́вец • (blagočestívec) m

благочести́вец (canonical)
blagočestívec (romanization)
благочести́вец (indefinite singular)
благочести́вци (indefinite plural)
благочести́вецът (definite singular subjective)
благочести́вците (definite plural subjective)
благочести́веца (definite objective singular)
благочести́вците (definite objective plural)
благочести́вецо (singular vocative)
благочести́вци (plural vocative)

bg-ndecl

благочести́вец<*(h)>

благочести́в (blagočestív, “devout, pious”) + -ец (-ec)

affix

благочести́в


сънливец

bg-noun

сънли́вец • (sǎnlívec) m (feminine сънли́вка)

сънли́вец (canonical)
sǎnlívec (romanization)
сънли́вка (feminine)
сънли́вец (indefinite singular)
сънли́вци (indefinite plural)
сънли́вецът (definite singular subjective)
сънли́вците (definite plural subjective)
сънли́веца (definite objective singular)
сънли́вците (definite objective plural)
сънли́вецо (singular vocative)
сънли́вци (plural vocative)

bg-ndecl

сънли́вец<*(h)>

By surface analysis, сънли́в (sǎnlív, “sleepy, drowsy”) + -ец (-ec)

surf

dormouse (rodent of genus Glis, family Gliridae)


мързеливец

bg-noun

мързели́вец • (mǎrzelívec) m (feminine мързели́вка)

мързели́вец (canonical)
mǎrzelívec (romanization)
мързели́вка (feminine)
мързели́вец (indefinite singular)
мързели́вци (indefinite plural)
мързели́вецът (definite singular subjective)
мързели́вците (definite plural subjective)
мързели́веца (definite objective singular)
мързели́вците (definite objective plural)
мързели́вецо (singular vocative)
мързели́вци (plural vocative)

bg-ndecl

мързели́вец<*(h)>

мързели́в (mǎrzelív, “sluggish”) + -ец (-ec)


гиздавец

bg-noun

гиздаве́ц • (gizdavéc) m (feminine гиздави́ца)

гиздаве́ц (canonical)
gizdavéc (romanization)
гиздави́ца (feminine)
гиздаве́ц (indefinite singular)
гиздавци́ (indefinite plural)
гиздаве́цът (definite singular subjective)
гиздавци́те (definite plural subjective)
гиздаве́ца (definite objective singular)
гиздавци́те (definite objective plural)
гиздаве́цо (singular vocative)
гиздавци́ (plural vocative)

bg-ndecl

гиздаве́ц<*(h)>

ги́здав (gízdav, “well-dressed”) + -ец (-ec)


палавец

bg-noun

па́лавец • (pálavec) m

па́лавец (canonical)
pálavec (romanization)
па́лавец (indefinite singular)
па́лавци (indefinite plural)
па́лавецът (definite singular subjective)
па́лавците (definite plural subjective)
па́лавеца (definite objective singular)
па́лавците (definite objective plural)
па́лавецо (singular vocative)
па́лавци (plural vocative)

bg-ndecl

па́лавец<*(h)>


смрадливец

bg-noun

смрадли́вец • (smradlívec) m (feminine смрадли́вка)

смрадли́вец (canonical)
smradlívec (romanization)
смрадли́вка (feminine)
смрадли́вец (indefinite singular)
смрадли́вци (indefinite plural)
смрадли́вецът (definite singular subjective)
смрадли́вците (definite plural subjective)
смрадли́веца (definite objective singular)
смрадли́вците (definite objective plural)
смрадли́вецо (singular vocative)
смрадли́вци (plural vocative)

bg-ndecl

смрадли́вец<*(h)>

смрадли́в (smradlív, “stinky”) + -ец (-ec)


пазата

bg-noun

паза́та • (pazáta) f

паза́та (canonical)
pazáta (romanization)
паза́та (indefinite singular)
паза́ти (indefinite plural)
паза́тата (definite singular)
паза́тите (definite plural)

Unclear, perhaps from па́зя (pázja, “to guard, to protect”) + -ата (-ata).


студена война

bg-noun

студе́на война́

студе́на война́ • (studéna vojná) f

студе́на война́ (canonical)
studéna vojná (romanization)
студе́на война́ (indefinite singular)
студе́ни войни́ (indefinite plural)
студе́ната война́ (definite singular)
студе́ните войни́ (definite plural)

bg-ndecl

студе́на<#> война́<>


галатка

bg-noun

гала́тка • (galátka) f

гала́тка (canonical)
galátka (romanization)
гала́тка (indefinite singular)
гала́тки (indefinite plural)
гала́тката (definite singular)
гала́тките (definite plural)

From гала́та (galáta, “dirt, filth”) (obsolete) + -ка (-ka).

affix

(dialectal, derogatory) slattern (dirty, filthy woman)


пастрок

bg-noun

па́строк • (pástrok) m

па́строк (canonical)
pástrok (romanization)
па́строк (indefinite singular)
па́строци (indefinite plural)
па́строкът (definite singular subjective)
па́строците (definite plural subjective)
па́строка (definite objective singular)
па́строците (definite objective plural)
па́строко (singular vocative)
па́строци (plural vocative)

bg-ndecl

па́строк<(h)>

Kin term from Proto-Slavic *pastorъkъ. According to Trubachev, from dissimilation *п-пт- > п-ст- of па- (pa-, “step-”) + Proto-Indo-European *ph₂tḗr (father) + -ок (-ok).


галата

bg-noun

гала́та • (galáta) f

гала́та (canonical)
galáta (romanization)
гала́та (indefinite singular)
гала́ти (indefinite plural)
гала́тата (definite singular)
гала́тите (definite plural)

From Proto-Slavic *galъ (“dark, dusky, murky”) + -ата (-ata).


галата

bg-noun

га́лата • (gálata) f

га́лата (canonical)
gálata (romanization)

Definitive form of Bulgarian га́ла (gála, “galla”).


дърча

дъ́рча • (dǎ́rča) f

дъ́рча (canonical)
dǎ́rča (romanization)
дъ́рча (indefinite singular)
дъ́рчи (indefinite plural)
дъ́рчата (definite singular)
дъ́рчите (definite plural)

From Proto-Slavic *dьrča, limited to South Slavic languages.

(dialectal) bad weather (with rain and high wind)


председател

председа́тел

председа́телка

председа́телски

председа́тел • (predsedátel) m (feminine председа́телка, relational adjective председа́телски)

председа́тел (canonical)
predsedátel (romanization)
председа́телка (feminine)
председа́телски (adjective relational)
председа́тел (indefinite singular)
председа́тели (indefinite plural)
председа́телят (definite singular subjective)
председа́телите (definite plural subjective)
председа́теля (definite objective singular)
председа́телите (definite objective plural)
председа́телю (singular vocative)
председа́тели (plural vocative)

bg-ndecl

председа́тел<(h)>


пряпор

bg-noun

пря́пор or пряпо́р • (prjápor or prjapór) m

пря́пор (canonical)
пряпо́р (canonical)
prjápor (romanization)
prjapór (romanization)
пря́пор (indefinite singular)
пряпо́р (indefinite singular)
пря́пори (indefinite plural)
пряпо́р (indefinite plural)
пря́порът (definite singular subjective)
пряпо́р (definite singular subjective)
пря́порите (definite plural subjective)
пряпо́р (definite plural subjective)
пря́пора (definite objective singular)
пряпо́р (definite objective singular)
пря́порите (definite objective plural)
пряпо́р (definite objective plural)
пря́пора (count-form plural)
пряпо́р (count-form plural)

bg-ndecl

пря́пор<>, пряпо́р

From Proto-Slavic *perporъ, a variant of Proto-Slavic *porporъ (“stroke, waving”). The original Slavic lemma seems to be reduplicated action noun of Proto-Slavic *perti (“to propel”) (similar to Proto-Slavic *golgolъ (“word, verb”), *tǫtonъ/*tǫtenъ (“rumble, roar”)), but has been reanalyzed in Bulgarian as a derivative of Proto-Slavic *porъ (“advancement, push, strike”) with the prefix *per-.

noncog

пря́по́рец пряпорец#Bulgarian

Alternative form of пря́по́рец (prjápórec, “flag, banner”)

with narrowed -о- under unstressed position


пряспа

bg-noun

пря́спа • (prjáspa) f

пря́спа (canonical)
prjáspa (romanization)
пря́спа (indefinite singular)
пре́спи (indefinite plural)
пря́спата (definite singular)
пре́спите (definite plural)

bg-ndecl

пря́спа</pl:пре́спи>

From Proto-Slavic *persъpa, originally a resultant noun of пря- (prja-) + си́пя (sípja, “to pour, to strew”). Cognate with Serbo-Croatian пре̏спа, Ukrainian пере́спа (peréspa) and further akin to Polish zaspa (“snowdrift”), wyspa (“island”), Ukrainian за́спа (záspa, “dike”), ви́спа (výspa, “island”), Russian по́спа (póspa, “nozzle”) (dialectal).

prefix

пря́спа сняг ― prjáspa snjag ― snowdrift


пряпорец

bg-noun

пря́порец or пряпо́рец • (prjáporec or prjapórec) m

пря́порец (canonical)
пряпо́рец (canonical)
prjáporec (romanization)
prjapórec (romanization)
пря́порец (indefinite singular)
пря́порци (indefinite plural)
пря́порецът (definite singular subjective)
пря́порците (definite plural subjective)
пря́пореца (definite objective singular)
пря́порците (definite objective plural)
пря́порецо (singular vocative)
пря́порци (plural vocative)

bg-ndecl

пря́порец<(*h)>

Formally a diminutive form of an earlier пря́пор (prjápor) (obsolete) + -ец (-ec) from Proto-Slavic *perporьcь. Akin to Serbo-Croatian пра̀порац, Slovene práporec, Czech prapořec (dated) from Proto-Slavic *porporьcь, which gave dialectal Bulgarian пра́порец (práporec).

affix

препо́рица

препо́ря (prepórja, “to advance, to make way towards”) (obsolete)

под пря́пореца на

(poetic, figurative) slogan, guidance, leading principle/idea/motif


язовина

bg-noun

язовина́ • (jazoviná) f

язовина́ (canonical)
jazoviná (romanization)
язовина́ (indefinite singular)
язовини́ (indefinite plural)
язовина́та (definite singular)
язовини́те (definite plural)

яз (jaz, “hole, pit, ditch”) (obsolete) + -овина (-ovina)

affix

hole, ground hollow (usually occupied by animals like badgers or ground squirrels)


плитковина

bg-noun

плитковина́ • (plitkoviná) f

плитковина́ (canonical)
plitkoviná (romanization)
плитковина́ (indefinite singular)
плитковини́ (indefinite plural)
плитковина́та (definite singular)
плитковини́те (definite plural)

bg-ndecl

плитковина́<>

плитък (plitǎk, “shallow”) + -овина (-ovina)


суровина

bg-noun

суровина́ • (suroviná) f

суровина́ (canonical)
suroviná (romanization)
суровина́ (indefinite singular)
суровини́ (indefinite plural)
суровина́та (definite singular)
суровини́те (definite plural)

→ feedstock

(uncountable) rawness (quality of being raw)


престъпление

престъпле́ние

престъпле́ние • (prestǎplénie) n

престъпле́ние (canonical)
prestǎplénie (romanization)
престъпле́ние (indefinite singular)
престъпле́ния (indefinite plural)
престъпле́нието (definite singular)
престъпле́нията (definite plural)

bg-ndecl

престъпле́ние<>


грезен

bg-noun

гре́зен • (grézen) m

гре́зен (canonical)
grézen (romanization)
гре́зен (indefinite singular)
гре́зенът (definite singular subjective)
гре́зена (definite objective singular)

bg-ndecl

гре́зен</n:sg>

Substantivized form of Proto-Slavic *gręzьnъ (“muddy, sludgy”) or from *gręzenь. Akin to Ukrainian грузь (hruzʹ, “swamp”), Polish grąz (“bog, mire”).
Nowadays mainly attested in toponyms.

(by extendion) dried mire, moor, bog (geological formation)


стръмнина

bg-noun

стръмнина́ • (strǎmniná) f

стръмнина́ (canonical)
strǎmniná (romanization)
стръмнина́ (indefinite singular)
стръмнини́ (indefinite plural)
стръмнина́та (definite singular)
стръмнини́те (definite plural)

bg-ndecl

стръмнина́<>

стръмен (strǎmen, “steep”) + -ина (-ina)


бърчина

bg-noun

бърчи́на or бъ́рчина • (bǎrčína or bǎ́rčina) f

бърчи́на (canonical)
бъ́рчина (canonical)
bǎrčína (romanization)
bǎ́rčina (romanization)
бърчи́на (indefinite singular)
бъ́рчина (indefinite singular)
бърчи́ни (indefinite plural)
бъ́рчини (indefinite plural)
бърчи́ната (definite singular)
бъ́рчината (definite singular)
бърчи́ните (definite plural)
бъ́рчините (definite plural)

bg-ndecl

бърчи́на<>, бъ́рчина<>

Simplified from an earlier бърдчи́на (bǎrdčína), an augmentative form of бърдец (bǎrdec, “hillock”) (obsolete, dialectal), possibly under the phonetic influence of Bulgarian бъ́рча (bǎ́rča, “to wrinkle”). Equivalent to бърдо (bǎrdo) + -чина (-čina).


превал

bg-noun

прева́л • (prevál) m

прева́л (canonical)
prevál (romanization)
прева́л (indefinite singular)
прева́ли (indefinite plural)
прева́лът (definite singular subjective)
прева́лите (definite plural subjective)
прева́ла (definite objective singular)
прева́лите (definite objective plural)
прева́ла (count-form plural)

From Proto-Slavic *pervalъ. Morphologically formed as пре- (pre-) + вал (val, “embankment, bank”).

prefix

opposite slope (relative to the current reference point of a viewer)


брегалище

bg-noun

брега́лище • (bregálište) n

брега́лище (canonical)
bregálište (romanization)
брега́лище (indefinite singular)
брега́лища (indefinite plural)
брега́лището (definite singular)
брега́лищата (definite plural)

bg-ndecl

брега́лище<>

Formally reflecting an earlier *bergališče, from the same origin as Брега́лница (Bregálnica, “Bregalnica”) (hydronym). Either derived from Proto-Slavic *bergъ (“coast, bank”) or possibly of Paleo-Balkan origin akin to Thracian Βέργα (Vérga), Dacian Bregedáva. Ultimately from Proto-Indo-European *bʰergʰ- (“to protect, to fortify, to tower”).


пазина

bg-noun

па́зина or пазина́ • (pázina or paziná) f

па́зина (canonical)
пазина́ (canonical)
pázina (romanization)
paziná (romanization)
па́зина (indefinite singular)
пазина́ (indefinite singular)
па́зини (indefinite plural)
пазини́ (indefinite plural)
па́зината (definite singular)
пазина́та (definite singular)
па́зините (definite plural)
пазини́те (definite plural)

bg-ndecl

па́зина<>, пазина́<>

From Proto-Slavic *pazina, *pažina, formed from па́за (páza, “split; bosom”) (dialectal) + -ина (-ina).

affix

(obsolete, dated) large cleft, crack, notch

(rare, mostly obsolete) fissure, vent in the ground or on a glacier (geological formation)


карстова фуния

bg-noun

ка́рстова фуни́я

ка́рстова фуни́я • (kárstova funíja) n

ка́рстова фуни́я (canonical)
kárstova funíja (romanization)
ка́рстова фуни́я (indefinite singular)
ка́рстови фуни́и (indefinite plural)
ка́рстовата фуни́я (definite singular)
ка́рстовите фуни́и (definite plural)

bg-ndecl

ка́рстова<#> фуни́я<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-карстова фуния.wav

ка́рстов (kárstov, “karst”) + фуни́я (funíja, “funnel”)

compound

sinkhole, swallet (hole or depression resulting from the collapse of an underground cavity that was formed by karst processes)


дълбей

bg-noun

дъ́лбей • (dǎ́lbej) m

дъ́лбей (canonical)
dǎ́lbej (romanization)
дъ́лбей (indefinite singular)
дъ́лбеи (indefinite plural)
дъ́лбеят (definite singular subjective)
дъ́лбеите (definite plural subjective)
дъ́лбея (definite objective singular)
дъ́лбеите (definite objective plural)
дъ́лбея (count-form plural)

From Proto-Slavic *dьlbьjь or *dьlbějь. Equivalent to дълба́я (dǎlbája, “to delve”) + -ей (-ej).

дълбочина́

дълбо́к (dǎlbók, “deep”)

groove, socket, concave slot (where another part fits into)

depression, concave (area that is lower than the normal ground-level)


крутина

bg-noun

крутина́ • (krutiná) f

крутина́ (canonical)
krutiná (romanization)
крутина́ (indefinite singular)
крутини́ (indefinite plural)
крутина́та (definite singular)
крутини́те (definite plural)

крут (krut, “coarse, rough, abrupt”) + -ина (-ina). Cognate with Lithuanian krantìnė (“embankment”).

affix

coarseness, roughness; rugged terrane or surface


урва

bg-noun

у́рва • (úrva) f

у́рва (canonical)
úrva (romanization)
у́рва (indefinite singular)
у́рви (indefinite plural)
у́рвата (definite singular)
у́рвите (definite plural)

From Proto-Slavic *urъva, likely originally a resultant noun from у- (u-) + ръ́вам (rǎ́vam, “to bite, to rupture”). Akin to Polish urwisko (“cliff”), Ukrainian у́рвище (úrvyšče, “cliff”).

prefix

steep dale, precipice (geological formation)

→ Ри́ла

ри́ло (rílo, “snout; digging tool”) (dialectal)


жрело

bg-noun

жрело́ • (žreló) n

жрело́ (canonical)
žreló (romanization)
жрело́ (indefinite singular)
жрела́ (indefinite plural)
жрело́то (definite singular)
жрела́та (definite plural)

From Proto-Slavic *žerdlo. Formed from the nowadays obsolete жра (žra, “to gobble”) + -ло (-lo, “instrumental suffix”).

affix

ждрело́ — with epenthetic -д- between жр-

проло́м пролом#Bulgarian

клису́ра клисура#Bulgarian

ravine, narrow vale (usually smaller than проло́м (prolóm), клису́ра (klisúra))


пъртина

bg-noun

пърти́на • (pǎrtína) f

пърти́на (canonical)
pǎrtína (romanization)
пърти́на (indefinite singular)
пърти́ната (definite singular)

bg-ndecl

пърти́на</n:sg>

From Proto-Slavic *pьrtina, akin to English ford.

(by extension) passage, pathway through a forest/wasteland/marshland (geological formation)


каменна река

bg-noun

ка́менна река́

ка́менна река́ • (kámenna reká) n

ка́менна река́ (canonical)
kámenna reká (romanization)
ка́менна река́ (indefinite singular)
ка́менни реки́ (indefinite plural)
ка́менната река́ (definite singular)
ка́менните реки́ (definite plural)

bg-ndecl

ка́менна<#> река́<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-каменна река.wav

ка́менен (kámenen, “stony”) + река́ (reká, “river”)

compound

stone run (accumulation of rocks resulting from erosion, resembling a river)


върло

bg-noun

върло́ • (vǎrló) n

върло́ (canonical)
vǎrló (romanization)
върло́ (indefinite singular)
върла́ (indefinite plural)
върло́то (definite singular)
върла́та (definite plural)

From Proto-Slavic *vьrdlo, an instrumental noun of вря (vrja, “to spring, to boil”) + -ло (-lo, “instrumental suffix”). Probably originally meaning pole, beam as in Ukrainian верло́ (verló, “pole, bat”), dialectal ви́рло (výrlo) or the derivative Bulgarian върли́на (vǎrlína, “long rod”) (cognate with dialectal Czech vrdlina/vrlina (“beam”) /Moravian dialects/).


напластяване

bg-noun

напластя́ване

напластя́ване • (naplastjávane) m

напластя́ване (canonical)
naplastjávane (romanization)
напластя́ване (indefinite singular)
напластя́вания (indefinite plural)
напластя́ването (definite singular)
напластя́ванията (definite plural)

bg-ndecl

напластя́ване<>

Action/resultant noun of напластя́ (naplastjá, “to stratify”) + -ване (-vane).

affix

formation, accumulation of strata, layers


прегиня

bg-noun

преги́ня • (pregínja) f

преги́ня (canonical)
pregínja (romanization)
преги́ня (indefinite singular)
преги́ни (indefinite plural)
преги́нята (definite singular)
преги́ните (definite plural)

From Old Church Slavonic прѣгꙑн҄и (prěgynʹi), reflecting Proto-Slavic *pergyni. Probably akin to Gothic 𐍆𐌰𐌹𐍂𐌲𐌿𐌽𐌹 (fairguni, “mountain”).


фиорд

fiord (romanization)
фио́рд (indefinite singular)
фио́рди (indefinite plural)
фио́рдът (definite singular subjective)
фио́рдите (definite plural subjective)
фио́рда (definite objective singular)
фио́рдите (definite objective plural)
фио́рда (count-form plural)

Borrowed from a western language, ultimately from Old Norse fjǫrðr. Related to the native Bulgarian пърти́на (pǎrtína, “passage, corridor through snow/wilderness”).

cog

fjord (prolonged inlet between rocky cliffs)


дайка

bg-noun

да́йка • (dájka) f

да́йка (canonical)
dájka (romanization)
да́йка (indefinite singular)
да́йки (indefinite plural)
да́йката (definite singular)
да́йките (definite plural)

Borrowed from English dike, dyke, interpreted as a feminine noun. Akin to Bulgarian ди́га (díga, “digue”) (French borrowing) and Proto-Slavic *děgъ (“scar, mark”), Lithuanian dáigas (“shoot, bud”).

(geology) sheet of rock between other layers of rock (formed from magmatic or sedimentary processes)


запетая

запета́я • (zapetája) f

запета́я (canonical)
zapetája (romanization)
запета́я (indefinite singular)
запета́и (indefinite plural)
запета́ята (definite singular)
запета́ите (definite plural)

Borrowed from Russian запята́я (zapjatája).


увал

bg-noun

ува́л • (uvál) m

ува́л (canonical)
uvál (romanization)
ува́л (indefinite singular)
ува́ли (indefinite plural)
ува́лът (definite singular subjective)
ува́лите (definite plural subjective)
ува́ла (definite objective singular)
ува́лите (definite objective plural)
ува́ла (count-form plural)

From Proto-Slavic *uvalъ. Morphologically formed as у- (u-) + вал (val, “embankment, bank”).


зъбер

зъ́бер • (zǎ́ber) m

зъ́бер (canonical)
zǎ́ber (romanization)
зъ́бер (indefinite singular)
зъ́бери (indefinite plural)
зъ́берът (definite singular subjective)
зъ́берите (definite plural subjective)
зъ́бера (definite objective singular)
зъ́берите (definite objective plural)
зъ́бера (count-form plural)


спида

спи́да • (spída) f

спи́да (canonical)
spída (romanization)
спи́да (indefinite singular)
спи́ди (indefinite plural)
спи́дата (definite singular)
спи́дите (definite plural)

Probably the same as Bulgarian спи́ла (spíla).

спи́ла спила#Bulgarian

(dialectal) Alternative form of спи́ла (spíla, “cliff”)


спида

спи́да or спида́ • (spída or spidá) f

спи́да (canonical)
спида́ (canonical)
spída (romanization)
spidá (romanization)
спи́да (indefinite singular)
спида́ (indefinite singular)
спи́ди (indefinite plural)
спиди́ (indefinite plural)
спи́дата (definite singular)
спида́та (definite singular)
спи́дите (definite plural)
спиди́те (definite plural)

bg-ndecl

спи́да<>, спида́<>

Possibly back-formed from Bulgarian аспи́да (aspída, “asp viper”) with semantic shift viper → dangerous, biting → whirlwind.

(dialectal) cold torrent wind, whirlwind (that causes sleet, hoarfrost)


форма на релефа

bg-noun

фо́рма на реле́фа

фо́рма на реле́фа • (fórma na reléfa) n

фо́рма на реле́фа (canonical)
fórma na reléfa (romanization)
фо́рма на реле́фа (indefinite singular)
фо́рми на реле́фа (indefinite plural)
фо́рмата на реле́фа (definite singular)
фо́рмите на реле́фа (definite plural)

bg-ndecl

фо́рма<> на реле́фа

форма (forma, “form”) + на (na) + релеф (relef, “relief”)


навлак

bg-noun

на́влак • (návlak) m

на́влак (canonical)
návlak (romanization)
на́влак (indefinite singular)
на́влаци (indefinite plural)
на́влакът (definite singular subjective)
на́влаците (definite plural subjective)
на́влака (definite objective singular)
на́влаците (definite objective plural)
на́влака (count-form plural)

From Proto-Slavic *navolkъ, formed as на- (na-) + влак (vlak, “drag, train”).


отсед

отсе́д • (otséd) m (relational adjective отсе́ден)

отсе́д (canonical)
otséd (romanization)
отсе́ден (adjective relational)
отсе́д (indefinite singular)
отсе́ди (indefinite plural)
отсе́дът (definite singular subjective)
отсе́дите (definite plural subjective)
отсе́да (definite objective singular)
отсе́дите (definite objective plural)
отсе́да (count-form plural)

From от- (ot-) + сяд (sjad, “seating, set”), an action noun of Bulgarian отся́дам (otsjádam, “to offset, to change seats”).

cog

(geology) transcurrent fault, wrench fault (horizontal slipping along the fault line)


възсед

bg-noun

възсе́д • (vǎzséd) m (relational adjective възсе́ден)

възсе́д (canonical)
vǎzséd (romanization)
възсе́ден (adjective relational)
възсе́д (indefinite singular)
възсе́ди (indefinite plural)
възсе́дът (definite singular subjective)
възсе́дите (definite plural subjective)
възсе́да (definite objective singular)
възсе́дите (definite objective plural)
възсе́да (count-form plural)

From въз- (vǎz-) + сяд (sjad, “seating, set”), an action noun of Bulgarian възся́дам (vǎzsjádam, “to mount, to sit atop of”).

cog

(geology) reverse fault (relative rising of one fault wall over the other)


разсед

bg-noun

разсе́д • (razséd) m (relational adjective разсе́ден)

разсе́д (canonical)
razséd (romanization)
разсе́ден (adjective relational)
разсе́д (indefinite singular)
разсе́ди (indefinite plural)
разсе́дът (definite singular subjective)
разсе́дите (definite plural subjective)
разсе́да (definite objective singular)
разсе́дите (definite objective plural)
разсе́да (count-form plural)

From раз- (raz-) + сяд (sjad, “seating, set”), an action noun of Bulgarian разся́дам (razsjádam, “to downgrade, to upset”).

cog

(geology) normal fault (relative downslide of one fault wall along another)


фотьойл

bg-noun

фотьо́йл • (fotjójl) m

фотьо́йл (canonical)
fotjójl (romanization)
фотьо́йл (indefinite singular)
фотьо́йли (indefinite plural)
фотьо́йлът (definite singular subjective)
фотьо́йлите (definite plural subjective)
фотьо́йла (definite objective singular)
фотьо́йлите (definite objective plural)
фотьо́йла (count-form plural)


вдлъбнатина

вдлъбнатина́

вдлъбнатина́ • (vdlǎbnatiná) f

вдлъбнатина́ (canonical)
vdlǎbnatiná (romanization)
вдлъбнатина́ (indefinite singular)
вдлъбнатини́ (indefinite plural)
вдлъбнатина́та (definite singular)
вдлъбнатини́те (definite plural)

bg-ndecl

вдлъбнатина́<>

вдлъбна́т (vdlǎbnát, “concave”) + -ина (-ina).

affix

(by extension) small depression (geological formation)


плавей

bg-noun

пла́вей • (plávej) m

пла́вей (canonical)
plávej (romanization)
пла́вей (indefinite singular)
пла́веят (definite singular subjective)
пла́вея (definite objective singular)

bg-ndecl

пла́вей</n:sg>

пла́вам (plávam, “to float”) + -ей (-ej)

affix

(collective) alluvium (debris carried by a wave)


преслап

bg-noun

пре́слап • (préslap) m

пре́слап (canonical)
préslap (romanization)
пре́слап (indefinite singular)
пре́слапи (indefinite plural)
пре́слапът (definite singular subjective)
пре́слапите (definite plural subjective)
пре́слапа (definite objective singular)
пре́слапите (definite objective plural)
пре́слапа (count-form plural)

From Proto-Slavic *persolpъ, *perslopъ, formed as пре- (pre-) + слап (slap, “slant, tilt”) (dialectal). Cognate with Serbo-Croatian пресла̏п, пријеслоп (dialectal), Czech přislop, Polish przesłop, przysłop, Slovak prieslop, Ukrainian пересліп (pereslip) (dialectal) (whence the typonym Переслоп).

prefix

(dialectal) col, saddle (fall between two uphills)


ропа

ро́па (canonical)
rópa (romanization)
ро́пка (diminutive)
ро́па (indefinite singular)
ро́пи (indefinite plural)
ро́пата (definite singular)
ро́пите (definite plural)

(dialectal) cavity, hole, small depression (geological formation)


площад

bg-noun

площа́д • (ploštád) m

пло́щад • (plóštad) f

площа́д (canonical)
ploštád (romanization)
пло́щад (canonical)
plóštad (romanization)
площа́д (indefinite singular)
площа́ди (indefinite plural)
площа́дът (definite singular subjective)
площа́дите (definite plural subjective)
площа́да (definite objective singular)
площа́дите (definite objective plural)
площа́да (count-form plural)
пло́щад (indefinite singular)
пло́щади (indefinite plural)
площадта́ (definite singular)
пло́щадите (definite plural)

bg-ndecl

Declension of площа́д (normal masculine declension)

пло́щад<(f)>

Declension of пло́щад (archaic feminine declension)

Borrowed from Russian пло́щадь (plóščadʹ), ultimately from Proto-Slavic *ploščadь. Morphologically formed as пло́сък (plósǎk) + -яд (-jad).

пло́скост

пло́сък (plósǎk, “flat”)


възвишение

bg-noun

възвише́ние • (vǎzvišénie) n

възвише́ние (canonical)
vǎzvišénie (romanization)
възвише́ние (indefinite singular)
възвише́ние (indefinite plural)
възвише́ние (definite singular)
възвише́ние (definite plural)

Action noun of Bulgarian възвися́ (vǎzvisjá, “to rise above, to uplift”) + -ение (-enie).

cog

upland, elevation (geological formation higher than the surrounding lands)


ровина

bg-noun

рови́на • (rovína) f

рови́на (canonical)
rovína (romanization)
рови́на (indefinite singular)
рови́ни (indefinite plural)
рови́ната (definite singular)
рови́ните (definite plural)

From Proto-Slavic *rovina, morphologically equivalent to ров (rov, “ditch”) + -ина (-ina). Cognate with Czech rovina (“plain, level”).

furrow, gutter (which serves as drainage)

(by extension) erosive depression, hollow, gorge


нирец

ни́рец • (nírec) m

ни́рец (canonical)
nírec (romanization)
ни́рец (indefinite singular)
ни́рци (indefinite plural)
ни́рецът (definite singular subjective)
ни́рците (definite plural subjective)
ни́реца (definite objective singular)
ни́рците (definite objective plural)
ни́реца (count-form plural)

From Proto-Slavic *nyra (“crack”) + -ец (-ec). Akin to Russian ны́ра (nýra, “dent, track”).

(dialectal) crack, crevice, dent (in a rock, cliff, cave, stone wall)

(by extension) small fault, fissure (on the ground)


нирец

нире́ц (canonical)
niréc (romanization)
ни́рка (feminine)
нире́ц (indefinite singular)
нирци́ (indefinite plural)
нире́цът (definite singular subjective)
нирци́те (definite plural subjective)
нире́ца (definite objective singular)
нирци́те (definite objective plural)
нире́ца (count-form plural)
нире́цо (singular vocative)
нирци́ (plural vocative)

bg-ndecl

нире́ц<*(v)>

From Proto-Slavic *nyrьcь, *nyrikъ, *nyrъkъ (“diver”). Cognate with Russian ныре́ц (nyréc, “diver”), ныро́к (nyrók, “diving duck, pochard”), Ukrainian нуре́ць (nurécʹ), пронуро́к (pronurók, “dipper (bird)”), Polish nurzyk (“guillemot”).

ма́лък нире́ц

also called америка́нски нире́ц (amerikánski niréc)

гмуре́ц

neoavian diving bird, similar to goosander

goosander, merganser, sawbill (diving sea duck of genus Mergus)


усое

bg-noun

усо́е • (usóe) n (relational adjective усо́ен)

усо́е (canonical)
usóe (romanization)
усо́ен (adjective relational)
усо́е (indefinite singular)
усо́ето (definite singular)

у- (u-) + со́е (sóe, “place that is lit or shadowed”) (obsolete)

prefix

(uncountable) shady, cold place (location that is devoted of sun light)


присое

bg-noun

присо́е • (prisóe) n (relational adjective присо́ен)

присо́е (canonical)
prisóe (romanization)
присо́ен (adjective relational)
присо́е (indefinite singular)
присо́ето (definite singular)

bg-ndecl

присо́е</n:sg>

при- (pri-) + со́е (sóe, “place that is lit or shadowed”) (obsolete)

prefix

(uncountable) sunny, warm place (location that is lit by the sun)


роветина

bg-noun

рове́тина • (rovétina) f

рове́тина (canonical)
rovétina (romanization)
рове́тина (indefinite singular)
рове́тини (indefinite plural)
рове́тината (definite singular)
рове́тините (definite plural)

ро́вя (róvja, “to dig”) + -етина (-etina)


диветина

bg-noun

диве́тина • (divétina) f

диве́тина (canonical)
divétina (romanization)
диве́тина (indefinite singular)
диве́тини (indefinite plural)
диве́тината (definite singular)
диве́тините (definite plural)

диве́я (divéja, “to be wild”) + -етина (-etina)


канара

bg-noun

канара́ • (kanará) f

канара́ (canonical)
kanará (romanization)
канара́ (indefinite singular)
канари́ (indefinite plural)
канара́та (definite singular)
канари́те (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish كناره (känarä, “edge, margin”), from Persian کناره (kanâre, “edge, side”). Compare кена́р (kenár) from Ottoman Turkish كنار (känar, “edge, margin”) from Persian کنار (kanâr, “edge, side”).

bor

(figurative) severe, strong, hard as rock person


тулица

bg-noun

ту́лица • (túlica) f

ту́лица (canonical)
túlica (romanization)
ту́лица (indefinite singular)
ту́лици (indefinite plural)
ту́лицата (definite singular)
ту́лиците (definite plural)

From Proto-Slavic *tulica, formed as ту́ля (túlja, “to sheath, to contain”) (dialectal) + -ица (-ica). Akin to Old Church Slavonic тоулъ (tulŭ, “quiver”), Slovene tȗl, tȗlica (“quiver”), Serbo-Croatian ту̀љац (“quiver”), Russian тулья́ (tulʹjá, “type of hat”), Ukrainian відту́лина (vidtúlyna, “hole, hollow”).
Compare also Tulica (a river and a place-name in Central Bosnia), Tulnik (a village in Croatia).


речна тераса

bg-noun

ре́чна тера́са

ре́чна тера́са • (réčna terása) f

ре́чна тера́са (canonical)
réčna terása (romanization)
ре́чна тера́са (indefinite singular)
ре́чни тера́си (indefinite plural)
ре́чната тера́са (definite singular)
ре́чните тера́си (definite plural)

bg-ndecl

ре́чна<#> тера́са<>

ре́чен (réčen, “stony”) + тера́са (terása, “terrace”)

compound

river terrace (step-layer landform formed around the flanks of а river)


бучало

bg-noun

буча́ло • (bučálo) n

буча́ло (canonical)
bučálo (romanization)
буча́ло (indefinite singular)
бучала́ (indefinite plural)
буча́лото (definite singular)
бучала́та (definite plural)

буча (buča, “to rumble, to hum”) + -ало (-alo, “instrumental suffix”)

affix

(literally) ringer, clapper (device that makes roaring noise)

(dialectal, colloquial) roaring water (appellation for waterfall or water spring)


скакавица

bg-noun

скака́вица • (skakávica) f

скака́вица (canonical)
skakávica (romanization)
скака́вица (indefinite singular)
скака́вици (indefinite plural)
скака́вицата (definite singular)
скака́виците (definite plural)

bg-ndecl

скака́вица<>

ска́чам (skáčam, “to jump, to hop”) + -авица (-avica)


пръскало

bg-noun

пръска́ло • (prǎskálo) n

пръска́ло (canonical)
prǎskálo (romanization)
пръска́ло (indefinite singular)
пръскала́ (indefinite plural)
пръска́лото (definite singular)
пръскала́та (definite plural)

bg-ndecl

пръска́ло<b>

пръ́скам (prǎ́skam, “to sprinkle”) + -ало (-alo, “instrumental suffix”)

affix

(literally) sprinkler (device that sprinkles water)

(dialectal, colloquial) sprinkling water (appellation for waterfall)


напръстник

bg-noun

на́пръстник • (náprǎstnik) m

на́пръстник (canonical)
náprǎstnik (romanization)
на́пръстник (indefinite singular)
на́пръстници (indefinite plural)
на́пръстникът (definite singular subjective)
на́пръстниците (definite plural subjective)
на́пръстника (definite objective singular)
на́пръстниците (definite objective plural)
на́пръстника (count-form plural)

bg-ndecl

на́пръстник<>


бръндза

bg-noun

бръ́ндза • (brǎ́ndza) f

бръ́ндза (canonical)
brǎ́ndza (romanization)
бръ́ндза (indefinite singular)
бръ́ндзата (definite singular)

bg-ndecl

бръ́ндза</n:sg>

Borrowed from Romanian brânză. See there for further etymology.


бръндза

bg-noun

бръ́ндза • (brǎ́ndza) f

бръ́ндза (canonical)
brǎ́ndza (romanization)
бръ́ндза (indefinite singular)
бръ́ндзи (indefinite plural)
бръ́ндзата (definite singular)
бръ́ндзите (definite plural)

Probably related to Bulgarian бъ́рна (bǎ́rna, “lip of animal”), perhaps with obscure suffix -за (-za).


юфки

head

ю́фки • (júfki)


юфка

bg-noun

юфка́ • (jufká) f

юфка́ (canonical)
jufká (romanization)
юфка́ (indefinite singular)
юфки́ (indefinite plural)
юфка́та (definite singular)
юфки́те (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish یوفقه (yufka).

bor+

(originally) Yufka, a type of Turkish flatbread.

(usually plural only) A type of pasta made from yufka dough; in Bulgaria and North Macedonia, can take the form of noodles or pasta.


рив

riv (romanization)
рив (indefinite singular)
ри́вове (indefinite plural)
ри́ви (indefinite plural)
ри́вът (definite singular subjective)
ри́вовете (definite plural subjective)
ри́вите (definite plural subjective)
ри́ва (definite objective singular)
ри́вовете (definite objective plural)
ри́вите (definite objective plural)
ри́ва (count-form plural)

bg-ndecl

рив<+ове,+и>

Action noun of Bulgarian ри́я (ríja, “to excavate, to dig”), from Proto-Slavic *ryvъ. Cognate with Russian рыво́к (ryvók, “sudden movement, jerk”).


вълна-убиец

bg-noun

вълна́-уби́ец

вълна́-уби́ец • (vǎlná-ubíec) n

вълна́-уби́ец (canonical)
vǎlná-ubíec (romanization)
въ́лна-уби́ец (indefinite singular)
въ́лни-уби́йци (indefinite plural)
въ́лната-уби́ец (definite singular)
въ́лните-уби́йци (definite plural)
въ́лни-уби́еца (count-form plural)

bg-ndecl

вълна́<#>-уби́ец<*>

вълна́ (vǎlná, “wave”) + уби́ец (ubíec, “killer”)

compound

rogue wave (abnormal episodic wave with height above 30-35 m)


вълнение

bg-noun

вълне́ние • (vǎlnénie) n

вълне́ние (canonical)
vǎlnénie (romanization)
вълне́ние (indefinite singular)
вълне́ния (indefinite plural)
вълне́нието (definite singular)
вълне́нията (definite plural)

мъ́ртво вълне́ние

undulation, swell (series of surface waves in a body of water)


капилярна вълна

капиля́рна вълна́

капиля́рна вълна́ • (kapiljárna vǎlná) f

капиля́рна вълна́ (canonical)
kapiljárna vǎlná (romanization)
капиля́рна вълна́ (indefinite singular)
капиля́рни вълни́ (indefinite plural)
капиля́рната вълна́ (definite singular)
капиля́рните вълни́ (definite plural)

bg-ndecl

капиля́рна<#> вълна́<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-капилярна вълна.wav

капиля́рен (kapiljáren, “capillary”) + вълна́ (vǎlná, “wave”)

compound

(fluid mechanics) capillary wave, ripple (small undulation dominated by surface tension)


гравитационна вълна

bg-noun

гравитацио́ннa вълна́

гравитацио́ннa вълна́ • (gravitaciónna vǎlná) f

гравитацио́ннa вълна́ (canonical)
gravitaciónna vǎlná (romanization)
гравитацио́нна вълна́ (indefinite singular)
гравитацио́нни вълни́ (indefinite plural)
гравитацио́нната вълна́ (definite singular)
гравитацио́нните вълни́ (definite plural)

bg-ndecl

гравитацио́нна<#> вълна́<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-гравитационна вълна.wav

гравитацио́нен (gravitaciónen, “gravitational”) + вълна́ (vǎlná, “wave”)

compound

гравитацио́нен

(fluid mechanics) gravity wave (large undulation dominated by gravitational effects)

(general relativity) gravitational wave (fluctuation in the space-time continuum)


мъщение

bg-verbal noun

мъще́ние • (mǎšténie) n

мъще́ние (canonical)
mǎšténie (romanization)

From мъ́тя (mǎ́tja, “to stir, to puddle”) + -ение (-enie). Doublet of Bulgarian мъ́тене (mǎ́tene).

affix

(obsolete) verbal noun of мъ́тя (mǎ́tja)


възмущение

bg-noun

възмуще́ние • (vǎzmušténie) n

възмуще́ние (canonical)
vǎzmušténie (romanization)
възмуще́ние (indefinite singular)
възмуще́нието (definite singular)

bg-ndecl

възмуще́ние</n:sg>

Borrowed from Russian возмуще́ние (vozmuščénije), from Old Church Slavonic възмѫщениѥ (vŭzmǫštenije).

der

(emotion) disgust, outrage, strong disapproval


джунгла

bg-noun

джу́нгла • (džúngla) f

джу́нгла (canonical)
džúngla (romanization)
джу́нгла (indefinite singular)
джу́нгли (indefinite plural)
джу́нглата (definite singular)
джу́нглите (definite plural)


емоция

емо́ция • (emócija) f

емо́ция (canonical)
emócija (romanization)
емо́ция (indefinite singular)
емо́ции (indefinite plural)
емо́цията (definite singular)
емо́циите (definite plural)

emotion (psychological or neuro-physiological response to perceptions and feelings)


покруса

покру́са • (pokrúsa) f

покру́са (canonical)
pokrúsa (romanization)
покру́са (indefinite singular)
покру́сата (definite singular)

bg-ndecl

покру́са</n:sg>

Abstract noun from покруша́ (pokrušá, “to crush down, to crumble”) + -а (-a).

affix

(emotion) despair, distress, hopelessness, depression


депресия

bg-noun

депре́сия • (deprésija) f

депре́сия (canonical)
deprésija (romanization)
депре́сия (indefinite singular)
депре́сии (indefinite plural)
депре́сията (definite singular)
депре́сиите (definite plural)

(psychology) depression (state of low mood and damaged self-esteem)

(geology) depression (concave geological formation lower the surrounding ground level)

(economics) depression (long-term period of downturn economic development)


лесище

ле́сище • (lésište) n

ле́сище (canonical)
lésište (romanization)
ле́сище (indefinite singular)
ле́сища (indefinite plural)
ле́сището (definite singular)
ле́сищата (definite plural)

From Proto-Slavic *lěsišče, an augmentative form of лес (les, “forest”) + -ище (-ište).


млака

мла́ка or млака́ • (mláka or mlaká) f (relational adjective мла́чав)

мла́ка (canonical)
млака́ (canonical)
mláka (romanization)
mlaká (romanization)
мла́чав (adjective relational)
мла́ка (indefinite singular)
млака́ (indefinite singular)
мла́ки (indefinite plural)
млаки́ (indefinite plural)
мла́ката (definite singular)
млака́та (definite singular)
мла́ките (definite plural)
млаки́те (definite plural)

bg-ndecl

мла́ка<>, млака́<c>

Inherited from Proto-Slavic *molka, cognate with Serbo-Croatian мла̏ка (“puddle”), Old East Slavic молокита (molokita, “marsh”). Probably further related to Czech mlkvý (“raw”).
According to some scholars, possibly akin to Proto-Slavic *melko (“milk”) (whence native мля́ко (mljáko)).

cog

backwater, puddle, pool (water that gathers temporarily in lowlands and valleys after heavy rain)


багня

bg-noun

багня́ • (bagnjá) f

багня́ (canonical)
bagnjá (romanization)
багня́ (indefinite singular)
багни́ (indefinite plural)
багня́та (definite singular)
багни́те (definite plural)

Probably from Proto-Slavic *bagňa, ja-stem variant of Proto-Slavic *bagno (“bog, quag”). Attested in toponyms and derivatives.

(dialectal, obsolete) hot spring → geothermal body of water


мултикултурализъм

мултикултурали́зъм

мултикултурали́зъм • (multikulturalízǎm) m

мултикултурали́зъм (canonical)
multikulturalízǎm (romanization)
мултикултурали́зъм (indefinite singular)
мултикултурали́змът (definite singular subjective)
мултикултурали́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

мултикултурали́зъм<*/n:sg>


извивка

bg-noun

изви́вка • (izvívka) f

изви́вка (canonical)
izvívka (romanization)
изви́вка (indefinite singular)
изви́вки (indefinite plural)
изви́вката (definite singular)
изви́вките (definite plural)

From изви́вам (izvívam, “to bend, to coil”) + -ка (-ka).


боязън

bg-noun

боя́зън • (bojázǎn) f

боя́зън (canonical)
bojázǎn (romanization)
боя́зън (indefinite singular)
боя́зъни (indefinite plural)
боязънта́ (definite singular)
боя́зъните (definite plural)

bg-ndecl

боя́зън<(f)(-я)>

From Old Church Slavonic боꙗзнь (bojaznĭ), Proto-Slavic *bojaznь.


модус

bg-noun

мо́дус • (módus) m

мо́дус (canonical)
módus (romanization)
мо́дус (indefinite singular)
мо́дуси (indefinite plural)
мо́дусът (definite singular subjective)
мо́дусите (definite plural subjective)
мо́дуса (definite objective singular)
мо́дусите (definite objective plural)
мо́дуса (count-form plural)


малус

ма́лус • (málus) m

ма́лус (canonical)
málus (romanization)
ма́лус (indefinite singular)
ма́луси (indefinite plural)
ма́лусът (definite singular subjective)
ма́лусите (definite plural subjective)
ма́луса (definite objective singular)
ма́лусите (definite objective plural)
ма́луса (count-form plural)

Borrowed from Latin malus. Possibly akin to native Bulgarian мал (mal) (dialectal), ма́лък (málǎk, “small”).

(finance) malus (deduced remuneration, forfeit)


бахър

бахъ́р • (bahǎ́r) m

бахъ́р (canonical)
bahǎ́r (romanization)
бахъ́р (indefinite singular)
бахъ́рът (definite singular subjective)
бахъ́ра (definite objective singular)

The term originated as a slang sense development of бахар (bahar, “allspice”) from Ottoman Turkish بهار (bahar, “spice”), and has become a common colloquialism. Typologically compare French piquant (“spicy; ice-cold”).

голя́м бахъ́р


мразилник

мрази́лник • (mrazílnik) m

мрази́лник (canonical)
mrazílnik (romanization)
мрази́лник (indefinite singular)
мрази́лници (indefinite plural)
мрази́лникът (definite singular subjective)
мрази́лниците (definite plural subjective)
мрази́лника (definite objective singular)
мрази́лниците (definite objective plural)
мрази́лника (count-form plural)

bg-ndecl

мрази́лник<>

(obsolescent) ice-cold chamber, space (e.g. in a cave or a dungeon)


хранилка

bg-noun

храни́лка • (hranílka) f

храни́лка (canonical)
hranílka (romanization)
храни́лка (indefinite singular)
храни́лки (indefinite plural)
храни́лката (definite singular)
храни́лките (definite plural)

хра́ня (hránja, “to feed”) + -илка (-ilka)


зверилник

bg-noun

звери́лник • (zverílnik) m (relational adjective звери́лен)

звери́лник (canonical)
zverílnik (romanization)
звери́лен (adjective relational)
звери́лник (indefinite singular)
звери́лници (indefinite plural)
звери́лникът (definite singular subjective)
звери́лниците (definite plural subjective)
звери́лника (definite objective singular)
звери́лниците (definite objective plural)
звери́лника (count-form plural)

bg-ndecl

звери́лник<>

(figuratively) noisy, messy, pell-mell place/room


светлик

bg-noun

светли́к • (svetlík) m

светли́к (canonical)
svetlík (romanization)
светли́к (indefinite singular)
светли́ци (indefinite plural)
светли́кът (definite singular subjective)
светли́ците (definite plural subjective)
светли́ка (definite objective singular)
светли́ците (definite objective plural)
светли́ка (count-form plural)


ветрилник

ветри́лник • (vetrílnik) m

ветри́лник (canonical)
vetrílnik (romanization)
ветри́лник (indefinite singular)
ветри́лници (indefinite plural)
ветри́лникът (definite singular subjective)
ветри́лниците (definite plural subjective)
ветри́лника (definite objective singular)
ветри́лниците (definite objective plural)
ветри́лника (count-form plural)

bg-ndecl

ветри́лник<>

вя́тър (vjátǎr, “to wind”) + -илник (-ilnik)

affix

(figuratively) space, place, room which is windy


стърга

bg-noun

стъ́рга • (stǎ́rga) f

стъ́рга (canonical)
stǎ́rga (romanization)
стъ́рга (indefinite singular)
стъ́рги (indefinite plural)
стъ́ргата (definite singular)
стъ́ргите (definite plural)

стръ́га стръга#Bulgarian

(dialectal) Alternative form of стръ́га (strǎ́ga, “aperture”)


стръга

стръ́га • (strǎ́ga) f

стръ́га (canonical)
strǎ́ga (romanization)
стръ́га (indefinite singular)
стръ́ги (indefinite plural)
стръ́гата (definite singular)
стръ́гите (definite plural)

From Proto-Slavic *strǫga, probably of substrate origin. Furhter akin to Romanian strungă, Albanian shtrungë with similar meanings.

(dialectal) interspace, runway (in sty, fold, barn)

(by extension) lane, corridor, passageway, vomitorium


статия

ста́тия • (státija) f

ста́тия (canonical)
státija (romanization)
ста́тия (indefinite singular)
ста́тии (indefinite plural)
ста́тията (definite singular)
ста́тиите (definite plural)

Borrowed from Russian статья́ (statʹjá).


русалия

руса́лия • (rusálija) f

руса́лия (canonical)
rusálija (romanization)
руса́лия (indefinite singular)
руса́лии (indefinite plural)
руса́лията (definite singular)
руса́лиите (definite plural)

Transliteration of Latin Rosalia (“festival of the roses”). Doublet of the personal name Роза́лия (Rozálija).
By folk-etymology, the term has gained semantic nuances related to Bulgarian роса́ (rosá, “dew”)

doublet

Роза́лия (Rozálija)

(folklore) festival/ritual game performed in the Pentecost week

(by extension) feminine spirit, nymph (bringers of dew and fertility)

самоди́ва

ди́ва (díva), диви́ня (divínja, “demon, evil spirit”)


юда

bg-noun

ю́да • (júda) f (relational adjective юди́нски)

ю́да (canonical)
júda (romanization)
юди́нски (adjective relational)
ю́да (indefinite singular)
ю́ди (indefinite plural)
ю́дата (definite singular)
ю́дите (definite plural)

From an earlier *juda, possibly of Proto-Slavic origin. Cognate with Macedonian јуда (juda).

fairy-like malevolent spirit, nymph (analogous to succubus and to lesser extend siren)


юда

ю́да • (júda) m

ю́да (canonical)
júda (romanization)
ю́да (indefinite singular)
ю́дата (definite singular)

Transliteration of Hebrew יְהוּדָה (“Judas”) via the intermediance of Ancient Greek Ἰούδας (Ioúdas).

(figurative) traitor (based on the name of the Biblical character Judas who betrayed Jesus)


витяз

ви́тяз • (vítjaz) m

ви́тяз (canonical)
vítjaz (romanization)
ви́тяз (indefinite singular)
ви́тязи (indefinite plural)
ви́тязът (definite singular subjective)
ви́тязите (definite plural subjective)
ви́тяза (definite objective singular)
ви́тязите (definite objective plural)
ви́тяза (count-form plural)
ви́тяже (singular vocative)
ви́тязи (plural vocative)

Borrowed from Russian ви́тязь (vítjazʹ) (from Proto-Slavic *vitędzь). Identical with native Bulgarian ви́тег (víteg), ви́тез (vítez).

ви́тег витег#Bulgarian

(poetic) Alternative form of ви́тег (víteg, “hero, knight”)


витег

ви́тег • (víteg) m

ви́тег (canonical)
víteg (romanization)
ви́тег (indefinite singular)
ви́тези (indefinite plural)
ви́тегът (definite singular subjective)
ви́тезите (definite plural subjective)
ви́тега (definite objective singular)
ви́тезите (definite objective plural)
ви́теже (singular vocative)
ви́тези (plural vocative)

From the Germanic borrowing Proto-Slavic *vitędzь with reverted second palatalization. Doublet of ви́кинг (víking, “viking”).

ви́тяк — reanalyzed with the agentative suffix -ак

ви́тец — reanalyzed with the agentative suffix -ец

(poetic) hero, knight (legendary figure)


витие

bg-verbal noun

ви́тие or витие́ • (vítie or vitié) n

ви́тие (canonical)
витие́ (canonical)
vítie (romanization)
vitié (romanization)
ви́тие (indefinite singular)
витие́ (indefinite singular)
ви́тия (indefinite plural)
витие́та (indefinite plural)
ви́тието (definite singular)
витие́то (definite singular)
ви́тията (definite plural)
витие́тата (definite plural)

bg-ndecl

ви́тие<>, витие́<>


обстоятелство

bg-noun

обстоя́телство

обстоя́телство • (obstojátelstvo) n

обстоя́телство (canonical)
obstojátelstvo (romanization)
обстоя́телство (indefinite singular)
обстоя́телства (indefinite plural)
обстоя́телството (definite singular)
обстоя́телствата (definite plural)

bg-ndecl

обстоя́телство<>


свърталище

bg-noun

свърта́лищен

свърта́лище • (svǎrtálište) n (relational adjective свърта́лищен)

свърта́лище (canonical)
svǎrtálište (romanization)
свърта́лищен (adjective relational)
свърта́лище (indefinite singular)
свърта́лища (indefinite plural)
свърта́лището (definite singular)
свърта́лищата (definite plural)

bg-ndecl

свърта́лище<>

From свъ́ртам се (svǎ́rtam se, “to hang around, to hover”) + -алище (-alište).

affix

свърта́лище на разбо́йници


питалище

bg-noun

пита́лище • (pitálište) n

пита́лище (canonical)
pitálište (romanization)
пита́лище (indefinite singular)
пита́лища (indefinite plural)
пита́лището (definite singular)
пита́лищата (definite plural)

From пита́я (pitája, “to feed, to nurture”) + -алище (-alište), mainly attested as an element of compound words.

affix

(rare) rest place, nursing home, hospital


къпалище

bg-noun

къпа́лище • (kǎpálište) n (relational adjective къпа́лен)

къпа́лище (canonical)
kǎpálište (romanization)
къпа́лен (adjective relational)
скрива́лище (indefinite singular)
скрива́лища (indefinite plural)
скрива́лището (definite singular)
скрива́лищата (definite plural)

bg-ndecl

скрива́лище<>

From къ́пя (kǎ́pja, “to bath”) + -алище (-alište).


читалище

bg-noun

чита́лище • (čitálište) n (relational adjective чита́лищен)

чита́лище (canonical)
čitálište (romanization)
чита́лищен (adjective relational)
чита́лище (indefinite singular)
чита́лища (indefinite plural)
чита́лището (definite singular)
чита́лищата (definite plural)

From Proto-Slavic *čitаlišče. By surface analysis, чи́там (čítam, “to read, to account”) (dialectal, colloquial) + -алище (-alište).

surf

наро́дно чита́лище


скривалище

bg-noun

скрива́лищен

скрива́лище • (skriválište) n (relational adjective скрива́лищен)

скрива́лище (canonical)
skriválište (romanization)
скрива́лищен (adjective relational)
скрива́лище (indefinite singular)
скрива́лища (indefinite plural)
скрива́лището (definite singular)
скрива́лищата (definite plural)

bg-ndecl

скрива́лище<>

скри́вам (skrívam, “to hide”) + -алище (-alište)


писалище

bg-noun

писа́лище • (pisálište) n (relational adjective писа́лищен)

писа́лище (canonical)
pisálište (romanization)
писа́лищен (adjective relational)
писа́лище (indefinite singular)
писа́лища (indefinite plural)
писа́лището (definite singular)
писа́лищата (definite plural)

From пи́ша (píša, “to write”) (a/j-conjugation) + -алище (-alište) (in some dialects also attested as пи́сам (písam) (obsolete, rare)).


седалище

bg-noun

седа́лище • (sedálište) n (relational adjective седа́лищен)

седа́лище (canonical)
sedálište (romanization)
седа́лищен (adjective relational)
седа́лище (indefinite singular)
седа́лища (indefinite plural)
седа́лището (definite singular)
седа́лищата (definite plural)

From седя́ (sedjá, “to be sitting”) + -алище (-alište). Akin to Lithuanian sėdmuõ (“seating, buttock”).

affix

seat, center (location which hosts the headquarters of an institution or an organization)


недостатък

bg-noun

недоста́тъчен

недоста́тък • (nedostátǎk) m (relational adjective недоста́тъчен)

недоста́тък (canonical)
nedostátǎk (romanization)
недоста́тъчен (adjective relational)
недоста́тък (indefinite singular)
недоста́тъци (indefinite plural)
недоста́тъкът (definite singular subjective)
недоста́тъците (definite plural subjective)
недоста́тъка (definite objective singular)
недоста́тъците (definite objective plural)
недоста́тъка (count-form plural)

bg-ndecl

недоста́тък<>

не- (ne-) + доста́тък (dostátǎk, “fulfillment”) (archaic)

prefix

insufficiency, lack, shortage (amount that is lacking)


достатък

bg-noun

доста́тък • (dostátǎk) m (relational adjective доста́тъчен)

доста́тък (canonical)
dostátǎk (romanization)
доста́тъчен (adjective relational)
доста́тък (indefinite singular)
доста́тъци (indefinite plural)
доста́тъкът (definite singular subjective)
доста́тъците (definite plural subjective)
доста́тъка (definite objective singular)
доста́тъците (definite objective plural)
доста́тъка (count-form plural)

From доста́на (dostána, “to supply, to deliver”), доста́я (dostája, “to suffice”) (dialectal) + -тък (-tǎk). Akin to the adverb Bulgarian до́ста (dósta, “plenty, a lot”).

cog

и́ма в достатък

(dated, rare) fulfillment, profusion, plenty


придатък

bg-noun

прида́тък • (pridátǎk) m

прида́тък (canonical)
pridátǎk (romanization)
прида́тък (indefinite singular)
прида́тъци (indefinite plural)
прида́тъкът (definite singular subjective)
прида́тъците (definite plural subjective)
прида́тъка (definite objective singular)
прида́тъците (definite objective plural)
прида́тъка (count-form plural)

прида́м (pridám, “to attach, to append”) + -тък (-tǎk)


начатък

bg-noun

нача́тък • (načátǎk) m

нача́тък (canonical)
načátǎk (romanization)
нача́тък (indefinite singular)
нача́тъци (indefinite plural)
нача́тъкът (definite singular subjective)
нача́тъците (definite plural subjective)
нача́тъка (definite objective singular)
нача́тъците (definite objective plural)
нача́тъка (count-form plural)

From наче́на (načéna, “to initiate, to begin applying”) + -тък (-tǎk), from an earlier Proto-Slavic *načętъkъ.


напитък

bg-noun

напи́тък • (napítǎk) m

напи́тък (canonical)
napítǎk (romanization)
напи́тък (indefinite singular)
напи́тъци (indefinite plural)
напи́тъкът (definite singular subjective)
напи́тъците (definite plural subjective)
напи́тъка (definite objective singular)
напи́тъците (definite objective plural)
напи́тъка (count-form plural)

Borrowed from Russian напи́ток (napítok). Morphologically identical to напи́я (napíja, “to quench, to drink”) + -тък (-tǎk).

affix

напи́тка напитка#Bulgarian

(obsolescent) Alternative form of напи́тка (napítka, “beverage”)


издутък

bg-noun

изду́тък • (izdútǎk) m

изду́тък (canonical)
izdútǎk (romanization)
изду́тък (indefinite singular)
изду́тъци (indefinite plural)
изду́тъкът (definite singular subjective)
изду́тъците (definite plural subjective)
изду́тъка (definite objective singular)
изду́тъците (definite objective plural)
изду́тъка (count-form plural)

изду́я (izdúja, “to inflate, to swell up”) + -тък (-tǎk)

affix

издутина́ издутина#Bulgarian

(colloquial) diminutive of издутина́ (izdutiná, “bulge”)


издутина

bg-noun

издутина́ • (izdutiná) m (diminutive изду́тък)

издутина́ (canonical)
izdutiná (romanization)
изду́тък (diminutive)
издутина́ (indefinite singular)
издутини́ (indefinite plural)
издутина́та (definite singular)
издутини́те (definite plural)


промеждутък

промежду́тък

промежду́тък • (promeždútǎk) m

промежду́тък (canonical)
promeždútǎk (romanization)
промежду́тък (indefinite singular)
промежду́тъци (indefinite plural)
промежду́тъкът (definite singular subjective)
промежду́тъците (definite plural subjective)
промежду́тъка (definite objective singular)
промежду́тъците (definite objective plural)
промежду́тъка (count-form plural)

bg-ndecl

промежду́тък<>

Borrowed from Russian промежу́ток (promežútok), formally identical to про- (pro-, “amidst, between”) + ме́жду (méždu) + -тък (-tǎk). The final element is interpreted in Bulgarian as a suffix, but ultimately reflects the noun ток (tok, “current”).

affix

промежду́тък от време

на ра́вни промежду́тъци


слитък

bg-noun

сли́тък • (slítǎk) m

сли́тък (canonical)
slítǎk (romanization)
сли́тък (indefinite singular)
сли́тъци (indefinite plural)
сли́тъкът (definite singular subjective)
сли́тъците (definite plural subjective)
сли́тъка (definite objective singular)
сли́тъците (definite objective plural)
сли́тъка (count-form plural)

сле́я (sléja, “to amalgamate, to fuse”) + -тък (-tǎk)


пале

па́ле (canonical)
pále (romanization)
па́ленце (diminutive)
па́ле (indefinite singular)
па́лета (indefinite plural)
па́лето (definite singular)
па́летата (definite plural)

Uncertain. Probably related to Bulgarian па́лец (pálec, “thumb”) with original meaning small, tiny one. Compare Bulgarian кутре́ (kutré, “puppy; pinky finger”) for similar semantic association.


щене

bg-noun

щене́ • (štené) n

щене́ (canonical)
štené (romanization)
щене́ (indefinite singular)
щене́та (indefinite plural)
щене́то (definite singular)
щене́тата (definite plural)

(dialectal) cub (young of caniformia: dogs, wolves, bears, foxes, musteloidea)


хлапе

хлапе́ • (hlapé) n

хлапе́ (canonical)
hlapé (romanization)
хлапе́ (indefinite singular)
хлапе́та (indefinite plural)
хлапе́то (definite singular)
хлапе́тата (definite plural)

bg-ndecl

хлапе́<+ета>

ла́пе — with colloquial elision of initial x-


бъдне

bg-noun

бъдне́ • (bǎdné) n

бъдне́ (canonical)
bǎdné (romanization)
бъдне́ (indefinite singular)
бъдне́та (indefinite plural)
бъдне́то (definite singular)
бъдне́тата (definite plural)

bg-ndecl

бъдне́<+ета>

Diminutive of an earlier Proto-Slavic *bъdьňa + -е (-e, diminutive suffix). Possibly of substrate origin, akin to Latin butina (“bottle”), Ancient Greek πῡτῑ́νη (pūtī́nē, “flask”), possibly Proto-Germanic *puttaz (“pot”).


дръвце

bg-noun

дръвце́ • (drǎvcé) n

дръвце́ (canonical)
drǎvcé (romanization)
дръвце́ (indefinite singular)
дръвца́ (indefinite plural)
дръвце́то (definite singular)
дръвца́та (definite plural)

дърво́ (dǎrvó, “tree”) + -це (-ce) (diminutive suffix)

affix

дърво́ дърво#Bulgarian


гуда

bg-noun

гу́да • (gúda) f

гу́да (canonical)
gúda (romanization)
гу́да (indefinite singular)
гу́ди (indefinite plural)
гу́дата (definite singular)
гу́дите (definite plural)

Formally reflects Proto-Slavic *gǫda (“funnel-like shape”), akin to Serbo-Croatian гу̀дура (“sharp gorge, ravine”) (dialectal). Further origin uncertain.

cog

(dialectal, obsolescent) funnel-like depression, hole

(uncountable) type of game whose goal is to shuffle a ball into a hole


гуда

гу́да (canonical)
gúda (romanization)
гу́де (diminutive)
гу́да (indefinite singular)
гу́ди (indefinite plural)
гу́дата (definite singular)
гу́дите (definite plural)

Probably of onomatopoeic origin, after the call гъ́ци-гъ́ци (gǎ́ci-gǎ́ci) for evoking swine. Cognate with dialectal/colloquial Serbo-Croatian гу̏да, Slovene gúda.
Compare also Bulgarian говедо (govedo, “cattle”), ultimately from Proto-Indo-European *gʷew- (“cattle”).


месце

bg-noun

месце́ • (mescé) n

месце́ (canonical)
mescé (romanization)
месце́ (indefinite singular)
месца́ (indefinite plural)
месце́то (definite singular)
месца́та (definite plural)

месо́ (mesó, “meat”) + -це (-ce) (diminutive suffix)


краче

bg-noun

краче́ • (kračé) n (diminutive краче́нце)

краче́ (canonical)
kračé (romanization)
краче́нце (diminutive)
краче́ (indefinite singular)
краче́та (indefinite plural)
краче́то (definite singular)
краче́тата (definite plural)

bg-ndecl

краче́<+ета>

крак (krak, “leg”) + -е (-e, “diminutive suffix”)

affix

(technical) foot, peduncle (of instrument, robotic arm)


местце

bg-noun

местце́ • (mestcé) n (diminutive месте́нце)

местце́ (canonical)
mestcé (romanization)
месте́нце (diminutive)
местце́ (indefinite singular)
местца́ (indefinite plural)
местце́то (definite singular)
местца́та (definite plural)

мя́сто (mjásto, “place”) + -це (-ce) (diminutive suffix)

affix

мя́сто място#Bulgarian

(obsolescent) diminutive of мя́сто (mjásto, “place”)


небце

bg-noun

небце́ • (nebcé) n

небце́ (canonical)
nebcé (romanization)
небце́ (indefinite singular)
небца́ (indefinite plural)
небце́то (definite singular)
небца́та (definite plural)

From Proto-Slavic *nebьce. Morphologically equivalent to небе́ (nebé, “heaven”) + -це (-ce) (diminutive suffix).


зрънце

bg-noun

зръ́нце • (zrǎ́nce) n

зръ́нце (canonical)
zrǎ́nce (romanization)
зръ́нце (indefinite singular)
зрънца́ (indefinite plural)
зръ́нцето (definite singular)
зрънца́та (definite plural)

зъ́рно (zǎ́rno, “grain”) + -це (-ce) (diminutive suffix)

affix

зъ́рно зърно#Bulgarian

diminutive of зъ́рно (zǎ́rno, “grain”): granule


телце

bg-noun

телце́ • (telcé) n

телце́ (canonical)
telcé (romanization)
телце́ (indefinite singular)
телца́ (indefinite plural)
телце́то (definite singular)
телца́та (definite plural)

тя́ло (tjálo, “body”) + -це (-ce) (diminutive suffix)

affix

diminutive of тя́ло (tjálo, “body”): corpuscule


връвца

bg-noun

връвца́ • (vrǎvcá) f

връвца́ (canonical)
vrǎvcá (romanization)
връвца́ (indefinite singular)
връвци́ (indefinite plural)
връвца́та (definite singular)
връвци́те (definite plural)

връв (vrǎv, “cord, string”) + -ца (-ca).

(obsolescent, dialectal) diminutive of връв (vrǎv, “cord, string”)


мишца

ми́шца • (míšca) f

ми́шца (canonical)
míšca (romanization)
ми́шца (indefinite singular)
ми́шци (indefinite plural)
ми́шцата (definite singular)
ми́шците (definite plural)

From миш (miš, “mouse”) (dated) + -ца (-ca), a calque of Latin mūsculus.


ядца

я́дца • (jádca) m

я́дца (canonical)
jádca (romanization)
я́дца (indefinite singular)
я́дци (indefinite plural)
я́дцата (definite singular)
я́дците (definite plural)

From Old Church Slavonic ꙗдьца (jadĭca), formed from я́да (jáda, “to eat”) + -ца (-ca).


челце

челце́ • (čelcé) n

челце́ (canonical)
čelcé (romanization)
челце́ (indefinite singular)
челца́ (indefinite plural)
челце́то (definite singular)
челца́та (definite plural)

[t͡ʃɛɫˈt͡sɛ]

чело́ (čeló, “forehead”) + -це (-ce) (diminutive suffix)


буца

bg-noun

бу́ца • (búca) f (diminutive бу́чка or бу́чица)

бу́ца (canonical)
búca (romanization)
бу́чка (diminutive)
бу́чица (diminutive)
бу́ца (indefinite singular)
бу́ци (indefinite plural)
бу́цата (definite singular)
бу́ците (definite plural)

According to Bulgarian Etymological Dictionary, probably from буте́я (butéja, “to swell, to clumb”) (dialectal) + -ца (-ca) (formally reflecting an earlier *butьca).

affix

буца сирене

буца пръст

буца́га

бу́там (bútam), бу́цам (búcam, “to shove, to jog”) (possibly related)


ищец

ище́ц (canonical)
ištéc (romanization)
ищца́ (feminine)
ище́ц (indefinite singular)
ище́ци (indefinite plural)
ище́цът (definite singular subjective)
ище́ците (definite plural subjective)
ище́ца (definite objective singular)
ище́ците (definite objective plural)
ище́ца (count-form plural)


ищца

ищца́ (canonical)
ištcá (romanization)
ище́ц (masculine)
ищца́ (indefinite singular)
ищци́ (indefinite plural)
ищца́та (definite singular)
ищци́те (definite plural)

(law) female equivalent of ище́ц (ištéc): female claimant


завършек

bg-noun

завъ́ршек • (zavǎ́ršek) m

завъ́ршек (canonical)
zavǎ́ršek (romanization)
завъ́ршек (indefinite singular)
завъ́ршеци (indefinite plural)
завъ́ршекът (definite singular subjective)
завъ́ршеците (definite plural subjective)
завъ́ршека (definite objective singular)
завъ́ршеците (definite objective plural)
завъ́ршека (count-form plural)

Resultant noun from завъ́рша (zavǎ́rša, “to finish up”) + -ек (-ek).


съсирек

bg-noun

съси́рек • (sǎsírek) m

съси́рек (canonical)
sǎsírek (romanization)
завъ́ршек (indefinite singular)
завъ́ршеци (indefinite plural)
завъ́ршекът (definite singular subjective)
завъ́ршеците (definite plural subjective)
завъ́ршека (definite objective singular)
завъ́ршеците (definite objective plural)
завъ́ршека (count-form plural)

Resultant noun from съси́ря (sǎsírja, “to congeal”) + -ек (-ek).


саморасляк

bg-noun

самора́сляк • (samorásljak) m

самора́сляк (canonical)
samorásljak (romanization)
самора́сляк (indefinite singular)
самора́сляци (indefinite plural)
самора́слякът (definite singular subjective)
самора́сляците (definite plural subjective)
самора́сляка (definite objective singular)
самора́сляците (definite objective plural)
самора́сляка (count-form plural)

bg-ndecl

самора́сляк<>

само- (samo-, “auto”) + ра́сляк (rásljak, “plant”) (obsolescent).

prefix

weed, darnel (literally: self-grown plant)


откъслек

bg-noun

откъ́слек • (otkǎ́slek) m

откъ́слек (canonical)
otkǎ́slek (romanization)
откъ́слек (indefinite singular)
откъ́слеци (indefinite plural)
откъ́слекът (definite singular subjective)
откъ́слеците (definite plural subjective)
откъ́слека (definite objective singular)
откъ́слеците (definite objective plural)
откъ́слека (count-form plural)

откъ́с (otkǎ́s, “extract”) + -ляк (-ljak).


плужек

bg-noun

плу́жек • (plúžek) m

плу́жек (canonical)
plúžek (romanization)
плу́жек (indefinite singular)
плу́жеци (indefinite plural)
плу́жекът (definite singular subjective)
плу́жеците (definite plural subjective)
плу́жека (definite objective singular)
плу́жеците (definite objective plural)
плу́жека (count-form plural)

From плъж (plǎž, “slug”) (dialectal) + -ек (-ek). Ungrammatical -у- is probably due to convergence with dialectal Bulgarian плю́гам (pljúgam, “to taint, to blight”) (of expressive origin), related to Proto-Slavic *pľugavъ (“creepy, repulsive”).


кръжок

bg-noun

кръжо́к • (krǎžók) m

кръжо́к (canonical)
krǎžók (romanization)
кръжо́к (indefinite singular)
кръжо́ци (indefinite plural)
кръжо́кът (definite singular subjective)
кръжо́ците (definite plural subjective)
кръжо́ка (definite objective singular)
кръжо́ците (definite objective plural)
кръжо́ка (count-form plural)

Borrowed from Russian кружо́к (kružók), morphologically equivalent to кръг (krǎg, “circle”) + -ек (-ek).


върволяк

върволя́к • (vǎrvolják) m

върволя́к (canonical)
vǎrvolják (romanization)
върволя́к (indefinite singular)
върволя́ци (indefinite plural)
върволя́кът (definite singular subjective)
върволя́ците (definite plural subjective)
върволя́ка (definite objective singular)
върволя́ците (definite objective plural)
върволя́ка (count-form plural)

вървя́ (vǎrvjá, “to walk, to thread”) + -ляк (-ljak).

affix

procession, convoy (moving sequence of agents)


треволяк

bg-noun

треволя́к • (trevolják) m

треволя́к (canonical)
trevolják (romanization)
треволя́к (indefinite singular)
треволя́ци (indefinite plural)
треволя́кът (definite singular subjective)
треволя́ците (definite plural subjective)
треволя́ка (definite objective singular)
треволя́ците (definite objective plural)
треволя́ка (count-form plural)


прахоляк

прахоля́к • (praholják) m

прахоля́к (canonical)
praholják (romanization)
прахоля́к (indefinite singular)
прахоля́ци (indefinite plural)
прахоля́кът (definite singular subjective)
прахоля́ците (definite plural subjective)
прахоля́ка (definite objective singular)
прахоля́ците (definite objective plural)
прахоля́ка (count-form plural)


дърволяк

дърволя́к • (dǎrvolják) m

дърволя́к (canonical)
dǎrvolják (romanization)
дърволя́к (indefinite singular)
дърволя́ци (indefinite plural)
дърволя́кът (definite singular subjective)
дърволя́ците (definite plural subjective)
дърволя́ка (definite objective singular)
дърволя́ците (definite objective plural)
дърволя́ка (count-form plural)


трошляк

тро́шляк • (tróšljak) m

тро́шляк (canonical)
tróšljak (romanization)
тро́шляк (indefinite singular)
тро́шляци (indefinite plural)
тро́шлякът (definite singular subjective)
тро́шляците (definite plural subjective)
тро́шляка (definite objective singular)
тро́шляците (definite objective plural)
тро́шляка (count-form plural)

троша́ (trošá, “to crumble, to break down”) + -ляк (-ljak)


свършек

bg-noun

свъ́ршек • (svǎ́ršek) m

свъ́ршек (canonical)
svǎ́ršek (romanization)
свъ́ршек (indefinite singular)
свъ́ршеци (indefinite plural)
свъ́ршекът (definite singular subjective)
свъ́ршеците (definite plural subjective)
свъ́ршека (definite objective singular)
свъ́ршеците (definite objective plural)
свъ́ршека (count-form plural)

Resultant noun from свъ́рша (svǎ́rša, “to end, to complete an action”) + -ек (-ek).


орляк

bg-noun

орля́к • (orlják) m

орля́к (canonical)
orlják (romanization)
орля́к (indefinite singular)
орля́ци (indefinite plural)
орля́кът (definite singular subjective)
орля́ците (definite plural subjective)
орля́ка (definite objective singular)
орля́ците (definite objective plural)
орля́ка (count-form plural)

Related to Bulgarian оре́л (orél, “eagle”), ultimately from Proto-Indo-European *h₃er- (“to lift, to rise”) + -ляк (-ljak).

cog

орля́к изтреби́тели


плъж

bg-noun

плъж • (plǎž) m (diminutive плъ́жек or плъ́жец or плу́жек)

plǎž (romanization)
плъ́жек (diminutive)
плъ́жец (diminutive)
плу́жек (diminutive)
плъж (indefinite singular)
плъ́жове (indefinite plural)
плъ́жът (definite singular subjective)
плъ́жовете (definite plural subjective)
плъ́жа (definite objective singular)
плъ́жовете (definite objective plural)
плъ́жа (count-form plural)


пижек

пи́жек • (pížek) m

пи́жек (canonical)
pížek (romanization)
пи́жек (indefinite singular)
пи́жеци (indefinite plural)
пи́жекът (definite singular subjective)
пи́жеците (definite plural subjective)
пи́жека (definite objective singular)
пи́жеците (definite objective plural)
пи́жека (count-form plural)

Of dubious origin. Main hypotheses (per BER) include:
* A dialectal variant of Bulgarian плу́жек (plúžek, “slug”) → *плюжек → пюжек, пижек.
* From Proto-Slavic *pyžь (“little, tiny”), whence dialectal пи́жо (pížo, “unbaptized kid”) + -ек (-ek), Russian пы́жик (pýžik, “fawn”).
* From an unattested Proto-Slavic *pižati, whence dialectal Bulgarian пижа́йца (pižájca), пижа́вица (pižávica, “leech”).
Compare also Lithuanian pigùs (“low, cheap”), Latin piguus (“indolent”).


пижо

bg-noun

пи́жо • (pížo) n

пи́жо (canonical)
pížo (romanization)
пи́жо (indefinite singular)
пи́жа (indefinite plural)
пи́жото (definite singular)
пи́жата (definite plural)

From Proto-Slavic *pyžь (“little, tiny”) + -о (-o). Cognate with Serbo-Croatian пи̏жа (“slender girl”), Russian пыж (pyž, “plug, small ball”).


пижавица

пижа́вица • (pižávica) f

пижа́вица (canonical)
pižávica (romanization)
пижа́вица (indefinite singular)
пижа́вици (indefinite plural)
пижа́вицата (definite singular)
пижа́виците (definite plural)

Formally an agent noun of an unattested *pižati, with Balto-Slavic parallels in Lithuanian pigùs (“cheap, low”). Compare also Latin piguus (“indolent”).
Alternatively (per BER), could be an expressive variant of standard Bulgarian пия́вица (pijávica, “leech”) from пи́я (píja, “to drink”), with intrusive -ж- due to an association with dialectal Bulgarian пи́жек (pížek, “snail”).


дъждовник

дъждо́вник • (dǎždóvnik) m (diminutive дъждо́вниче)

дъждо́вник (canonical)
dǎždóvnik (romanization)
дъждо́вниче (diminutive)
дъждо́вник (indefinite singular)
дъждо́вници (indefinite plural)
дъждо́вникът (definite singular subjective)
дъждо́вниците (definite plural subjective)
дъждо́вника (definite objective singular)
дъждо́вниците (definite objective plural)
дъждо́вника (count-form plural)

bg-ndecl

дъждо́вник<>

bg:дъждовник

(dialectal) earthworm, rainworm (annelid)


тилтията

head

тилти́ята • (tiltíjata)

тилти́ята (canonical)
tiltíjata (romanization)

тилти́я тилтия#Bulgarian


тилтия

bg-noun

тилти́я • (tiltíja) f

тилти́я (canonical)
tiltíja (romanization)
тилти́я (indefinite singular)
тилти́и (indefinite plural)
тилти́ята (definite singular)
тилти́ите (definite plural)

телти́я телтия#Bulgarian


телтия

телти́я • (teltíja) f

телти́я (canonical)
teltíja (romanization)
телти́я (indefinite singular)
телти́и (indefinite plural)
телти́ята (definite singular)
телти́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish تگلتی (teğelti).

bor+

<i class="Latn mention" lang="tr">teğelti</i>

Левски имаше къса мартинка, която загъваше в тилтията и вързуваше изотзад на коня си, на седлото; един револвер с бяла дръжка и една кама; облечен в цивилни опънати дрехи, с фес. Отвън наглед божа кравичка, а отвътре – страшен лев... Отидохме на хаджи Хаузовото кафене, та пихме по две кавета селямет парасъ – за кръчма. Аз слязох от коня си, а Левски на коня отгоре пи си каветата, ако и да го канеха да слезе. Лисица на пазар излиза ли?...

1874, Минчо Кънчев, Видрица:

Levski imaše kǎsa martinka, kojato zagǎvaše v tiltijata i vǎrzuvaše izotzad na konja si, na sedloto; edin revolver s bjala drǎžka i edna kama; oblečen v civilni opǎnati drehi, s fes. Otvǎn nagled boža kravička, a otvǎtre – strašen lev... Otidohme na hadži Hauzovoto kafene, ta pihme po dve kaveta seljamet paras – za krǎčma. Az sljazoh ot konja si, a Levski na konja otgore pi si kavetata, ako i da go kaneha da sleze. Lisica na pazar izliza li?...


потник

bg-noun

по́тник • (pótnik) m (diminutive по́тниче)

по́тник (canonical)
pótnik (romanization)
по́тниче (diminutive)
по́тник (indefinite singular)
по́тници (indefinite plural)
по́тникът (definite singular subjective)
по́тниците (definite plural subjective)
по́тника (definite objective singular)
по́тниците (definite objective plural)
по́тника (count-form plural)

(archaic) a sweatband bound under the biceps


свежест

све́жест • (svéžest) f

све́жест (canonical)
svéžest (romanization)
све́жест (indefinite singular)
свежестта́ (definite singular)

From Proto-Slavic *svěžestь. Morphologically equivalent to свеж (svež, “fresh”) + -ест (-est).


горест

го́рест • (górest) f (relational adjective го́рестен)

го́рест (canonical)
górest (romanization)
го́рестен (adjective relational)
го́рест (indefinite singular)
го́рести (indefinite plural)
горестта́ (definite singular)
го́рестите (definite plural)

bg-ndecl

го́рест<(f)>

From Proto-Slavic *gořestь. Morphologically equivalent to го́рък (górǎk, “bitter, sorrowful”) + -ест (-est).


тежест

bg-noun

те́жест • (téžest) f

те́жест (canonical)
téžest (romanization)
те́жест (indefinite singular)
те́жести (indefinite plural)
тежестта́ (definite singular)
те́жестите (definite plural)

bg-ndecl

те́жест<(f)>

From Proto-Slavic *tęžestь. Morphologically equivalent to те́жък (téžǎk, “heavy”) + -ест (-est).

(physics) weight (force exerted by gravity)

(weightlifting) weight, weighted disk, plate


правист

bg-noun

прави́ст • (pravíst) m (feminine прави́стка)

прави́ст (canonical)
pravíst (romanization)
прави́стка (feminine)
прави́ст (indefinite singular)
прави́сти (indefinite plural)
прави́стът (definite singular subjective)
прави́стите (definite plural subjective)
прави́ста (definite objective singular)
прави́стите (definite objective plural)
прави́ста (count-form plural)

пра́во (právo, “law, legislation”) + -ист (-ist, “agentive suffix”)


висшист

bg-noun

висши́ст • (visšíst) m (feminine висши́стка)

висши́ст (canonical)
visšíst (romanization)
висши́стка (feminine)
висши́ст (indefinite singular)
висши́сти (indefinite plural)
висши́стът (definite singular subjective)
висши́стите (definite plural subjective)
висши́ста (definite objective singular)
висши́стите (definite objective plural)
висши́ста (count-form plural)

висш (visš, “major, supreme”) + -ист (-ist, “agentive suffix”)

affix

male graduate (person with a graduate degree from a university/college)


върховист

bg-noun

върхови́ст • (vǎrhovíst) m

върхови́ст (canonical)
vǎrhovíst (romanization)
висши́ст (indefinite singular)
висши́сти (indefinite plural)
висши́стът (definite singular subjective)
висши́стите (definite plural subjective)
висши́ста (definite objective singular)
висши́стите (definite objective plural)
висши́ста (count-form plural)

Morphologically formed from върхо́вен (vǎrhóven, “supreme”), въ́рхов (vǎ́rhov, “top, peak”) + -ист (-ist, “agentive suffix”), semantically a calque of French absolutiste.

affix

(historical) supporter of a supreme, absolute idea or goal


сечца

bg-noun

сечца́ • (sečcá) m

сечца́ (canonical)
sečcá (romanization)
сечца́ (indefinite singular)
сечци́ (indefinite plural)
сечца́та (definite singular)
сечци́те (definite plural)

From Old Church Slavonic сѣчьца (sěčĭca), formed from сека́ (seká, “to cut, to chop”) + -ца (-ca).


гайда

bg-noun

га́йда • (gájda) f (relational adjective га́йден, diminutive гайди́ца)

га́йда (canonical)
gájda (romanization)
га́йден (adjective relational)
гайди́ца (diminutive)
га́йда (indefinite singular)
га́йди (indefinite plural)
га́йдата (definite singular)
га́йдите (definite plural)

→ Ottoman Turkish: غایده (gayda)

Turkish: gayda

→ Greek: γκάιντα (gkáinta)

→ Serbo-Croatian: гајде, gajde

Wanderword probably from Ladino, perhaps originally meaning “goat's bellows”, cognate with modern Spanish gaita, Basque gaita, Portuguese gaita. Loaned also into Macedonian гајда (gajda), Serbo-Croatian га̑јде pl, Greek γκάιντα (gkáinta), Turkish gayda, Arabic غَيْطَة (ḡayṭa).
False cognate with native onomatopoeiae Bulgarian га (ga) / га-га (ga-ga) (cawing, groaning sound), га́кам pf (gákam), га́ювам impf (gájuvam, “to squawk, to caw”) and further with Lithuanian gáida (“melody”).


дукеса

дуке́са (canonical)
dukésa (romanization)
дук (masculine)
дуке́са (indefinite singular)
дуке́си (indefinite plural)
дуке́сата (definite singular)
дуке́сите (definite plural)


стюардеса

стюарде́са • (stjuardésa) (masculine стюа́рд)

стюарде́са (canonical)
stjuardésa (romanization)
стюа́рд (masculine)
стюарде́са (indefinite singular)
стюарде́си (indefinite plural)
стюарде́сата (definite singular)
стюарде́сите (definite plural)

bg-ndecl

стюарде́са<>

стюа́рд (stjuárd, “steward”) + -еса (-esa)

affix

стюа́рд стюард#Bulgarian

female equivalent of стюа́рд (stjuárd): stewardess


поетеса

поете́са (canonical)
poetésa (romanization)
пое́т (masculine)
поете́са (indefinite singular)
поете́си (indefinite plural)
поете́сата (definite singular)
поете́сите (definite plural)

female equivalent of пое́т (poét): female poet, poetess


съоръжение

bg-noun

съоръже́ние • (sǎorǎžénie) n

съоръже́ние (canonical)
sǎorǎžénie (romanization)
съоръже́ние (indefinite singular)
съоръже́ния (indefinite plural)
съоръже́нието (definite singular)
съоръже́нията (definite plural)

bg-ndecl

съоръже́ние<>


зестра

bg-noun

зе́стра • (zéstra) f (relational adjective зе́стрен, diminutive зе́стрица)

зе́стра (canonical)
zéstra (romanization)
зе́стрен (adjective relational)
зе́стрица (diminutive)
зе́стра (indefinite singular)
зе́стри (indefinite plural)
зе́страта (definite singular)
зе́стрите (definite plural)

Borrowed from Romanian zestre (“dowry”), from Latin dextrae pl (“pledging”). According to Stefan Mladenov, the Bulgarian and Romanian terms may alternatively stem from Proto-Slavic *zęt- (“kinship”) + *-tra.

dowry (gift presented to a newlywed family by the bride's kin)


генгерлик

ге́нгерлик • (géngerlik) m

ге́нгерлик (canonical)
géngerlik (romanization)
ге́нгерлик (indefinite singular)
ге́нгерлици (indefinite plural)
ге́нгерликът (definite singular subjective)
ге́нгерлиците (definite plural subjective)
ге́нгерлика (definite objective singular)
ге́нгерлиците (definite objective plural)
ге́нгерлика (count-form plural)

bg-ndecl

ге́нгерлик<>

[ˈɡɛŋɡɛrlik]

Borrowed from Ottoman Turkish جنگللك (cengellik) (which has not survived with the suffix in Modern Turkish, but Azerbaijani cəngəllik has).

bor+

wilder place overgrown with vegetation, jungle


комарджия

bg-noun

комарджи́йка

комарджи́я • (komardžíja) m (feminine комарджи́йка)

комарджи́я (canonical)
komardžíja (romanization)
комарджи́йка (feminine)
комарджи́я (indefinite singular)
комарджи́и (indefinite plural)
комарджи́ята (definite singular)
комарджи́ите (definite plural)
комарджи́йо (singular vocative)
комарджи́и (plural vocative)

bg-ndecl

комарджи́я<(m)(h)>

Borrowed from Ottoman Turkish قمارجی (kumarcı) (compare Turkish kumarcı); equivalent to кома́р (komár, “gambling game, hazard”) + -джия (-džija).


трион

bg-noun

трио́н • (trión) m (diminutive трио́нец)

трио́н (canonical)
trión (romanization)
трио́нец (diminutive)
трио́н (indefinite singular)
трио́ни (indefinite plural)
трио́нът (definite singular subjective)
трио́ните (definite plural subjective)
трио́на (definite objective singular)
трио́ните (definite objective plural)
трио́на (count-form plural)

Borrowed from Greek πριόνι (prióni, “saw”) and then reshaped by connection to три́я (tríja, “to rub, to scratch”).


пирон

bg-noun

пиро́н • (pirón) m (diminutive пиро́нче)

пиро́н (canonical)
pirón (romanization)
пиро́нче (diminutive)
пиро́н (indefinite singular)
пиро́ни (indefinite plural)
пиро́нът (definite singular subjective)
пиро́ните (definite plural subjective)
пиро́на (definite objective singular)
пиро́ните (definite objective plural)
пиро́на (count-form plural)

Reshaped/reanalyzed variant of Ancient Greek περόνη (perónē, “pin, rivelt”) (modern Greek πιρούνι (piroúni)). Loaned also in Romanian piron (“big nail”).

der

пира́т

пи́рам (píram, “to fasten, detain”) (native verb, possibly cognate to the Greek lemma)


пирг

pirg (romanization)
пирг (indefinite singular)
пи́ргове (indefinite plural)
пи́ргът (definite singular subjective)
пи́рговете (definite plural subjective)
пи́рга (definite objective singular)
пи́рговете (definite objective plural)
пи́рга (count-form plural)

Borrowed from Ancient Greek πῠ́ργος (púrgos, “watchtower”), probably of Ancient Macedonian (or alternatively Pelasgian) origin, ultimately from Proto-Indo-European *bʰergʰ- (“to tower”).

Бурга́с

historically known as Πύργος as per Byzantine author Manuel Philes


гащеризон

bg-noun

гащеризо́нов

гащеризо́н • (gašterizón) m (relational adjective гащеризо́нов)

гащеризо́н (canonical)
gašterizón (romanization)
гащеризо́нов (adjective relational)
гащеризо́н (indefinite singular)
гащеризо́ни (indefinite plural)
гащеризо́нът (definite singular subjective)
гащеризо́ните (definite plural subjective)
гащеризо́на (definite objective singular)
гащеризо́ните (definite objective plural)
гащеризо́на (count-form plural)
гащеризо́не (singular vocative)
гащеризо́ни (plural vocative)

bg-ndecl

гащеризо́н<(v)>

Compound of га́щи pl (gášti, “pants”) + ри́за (ríza, “shirt”) + -он (-on). The suffix is likely generalized from the French borrowing комбинезо́н (kombinezón, “overalls”).

compound

jumpsuit, boilersuit (suit that combines pants and a shirt in a one-piece garment)


пилон

bg-noun

пило́н • (pilón) m

пило́н (canonical)
pilón (romanization)
пило́н (indefinite singular)
пило́ни (indefinite plural)
пило́нът (definite singular subjective)
пило́ните (definite plural subjective)
пило́на (definite objective singular)
пило́ните (definite objective plural)
пило́на (count-form plural)
пило́не (singular vocative)
пило́ни (plural vocative)

Learned borrowing from Ancient Greek πῠλών (pulṓn, “gateway”), an augmentative of πῠ́λη (púlē, “door-wing”).


ритон

bg-noun

рито́н • (ritón) m

рито́н (canonical)
ritón (romanization)
рито́н (indefinite singular)
рито́ни (indefinite plural)
рито́нът (definite singular subjective)
рито́ните (definite plural subjective)
рито́на (definite objective singular)
рито́ните (definite objective plural)
рито́на (count-form plural)

Borrowed from Ancient Greek ῥυτόν (rhutón), a neuter t-participle of Ancient Greek ῥέω (rhéō, “to flow, to pour”).

cog

(historical) rhyton (vessel/cup resembling a horn)


рапон

bg-noun

рапо́н • (rapón) m (relational adjective рапо́нов, diminutive рапо́нче)

рапо́н (canonical)
rapón (romanization)
рапо́нов (adjective relational)
рапо́нче (diminutive)
рапо́н (indefinite singular)
рапо́ни (indefinite plural)
рапо́нът (definite singular subjective)
рапо́ните (definite plural subjective)
рапо́на (definite objective singular)
рапо́ните (definite objective plural)
рапо́на (count-form plural)

From (Balkan) Proto-Slavic *raponъ, of substrate origin. Compare Ancient Greek ῥάφανος (rháphanos, “cabbage”), Latin Raphanus (“radish”). Equivalent to ра́па (rápa, “radish”) (dialectal) + -он (-on).

affix

Raphanus sativus
Raphanus sativus#Translingual

(dialectal) radish (species Raphanus sativus)


военачалник

bg-noun

военача́лник

военача́лник • (voenačálnik) m

военача́лник (canonical)
voenačálnik (romanization)
военача́лник (indefinite singular)
военача́лници (indefinite plural)
военача́лникът (definite singular subjective)
военача́лниците (definite plural subjective)
военача́лника (definite objective singular)
военача́лниците (definite objective plural)
военача́лника (count-form plural)
военача́лнико (singular vocative)
военача́лници (plural vocative)

bg-ndecl

военача́лник<(v)>

From вой (voj, “army”) (dated) + -е- (-e-) + нача́лник (načálnik, “conductor, leader”), a calque of Ancient Greek στρατηγός (stratēgós) (or formed in the same logic as it). Compare the Germanic borrowing херцо́г (hercóg, “duke”) from Proto-Germanic *harjatugô (“army commander”).


унион

bg-noun

унио́н • (unión) m

унио́н (canonical)
unión (romanization)
унио́н (indefinite singular)
унио́ни (indefinite plural)
унио́нът (definite singular subjective)
унио́ните (definite plural subjective)
унио́на (definite objective singular)
унио́ните (definite objective plural)
унио́на (count-form plural)

Borrowed from French union, ultimately from Latin ūnus (“one”) + -ион (-ion). Predominantly attested in technical context.


хербарий

херба́рий • (herbárij) m

херба́рий (canonical)
herbárij (romanization)
херба́рий (indefinite singular)
херба́рии (indefinite plural)
херба́рият (definite singular subjective)
херба́риите (definite plural subjective)
херба́рия (definite objective singular)
херба́риите (definite objective plural)
херба́рия (count-form plural)

Borrowed from Latin herbārium via a Western language. Akin to native Bulgarian зре́я (zréja, “to ripen”).


бастилия

басти́лия • (bastílija) f

басти́лия (canonical)
bastílija (romanization)
басти́лия (indefinite singular)
басти́лии (indefinite plural)
басти́лията (definite singular)
басти́лиите (definite plural)

Generalized from French Bastille, the name of a Parisian castle-prison whose storming started the French Revolution in 1789.

(historical) bastille (heavily guarded prison or fortress)


хармония

хармо́ния • (harmónija) m (relational adjective хармо́ниен)

хармо́ния (canonical)
harmónija (romanization)
хармо́ниен (adjective relational)
хармо́ния (indefinite singular)
хармо́нии (indefinite plural)
хармо́нията (definite singular)
хармо́ниите (definite plural)

Ultimately from Ancient Greek ἁρμονία (harmonía, “agreement”). Akin to native Bulgarian ра́вен (ráven, “equal”).