поилня

bg-noun

пои́лня • (poílnja) f

пои́лня (canonical)
poílnja (romanization)
пои́лня (indefinite singular)
пои́лни (indefinite plural)
пои́лнята (definite singular)
пои́лните (definite plural)

Formed from поя́ (pojá, “to irrigate, to give water”) + -илня (-ilnja).


пералня

bg-noun

пера́лня • (perálnja) f

пера́лня (canonical)
perálnja (romanization)
пера́лня (indefinite singular)
пера́лни (indefinite plural)
пера́лнята (definite singular)
пера́лните (definite plural)

Formed from пера́ (perá, “to wash”) + -алня (-alnja).


маслобойна

bg-noun

маслобо́йна • (maslobójna) f

маслобо́йна (canonical)
maslobójna (romanization)
маслобо́йна (indefinite singular)
маслобо́йни (indefinite plural)
маслобо́йната (definite singular)
маслобо́йните (definite plural)

bg-ndecl

маслобо́йна<>

Built on the basis of Russian маслобо́йня (maslobójnja); equivalent to Bulgarian масло (maslo, “butter”) + бой (boj, “beating”) + -на (-na).


спалня

bg-noun

спа́лня • (spálnja) f

спа́лня (canonical)
spálnja (romanization)
спа́лня (indefinite singular)
спа́лни (indefinite plural)
спа́лнята (definite singular)
спа́лните (definite plural)

Formed from спа (spa, “to sleep”) + -алня (-alnja). Cognate with Russian спа́льня (spálʹnja).


къпалня

къпа́лня • (kǎpálnja) f

къпа́лня (canonical)
kǎpálnja (romanization)
къпа́лня (indefinite singular)
къпа́лни (indefinite plural)
къпа́лнята (definite singular)
къпа́лните (definite plural)

Formed from къ́пя (kǎ́pja, “to bath”) + -алня (-alnja). Cognate with Russian купа́льня (kupálʹnja).


наковалня

bg-noun

накова́лня • (nakoválnja) f

накова́лня (canonical)
nakoválnja (romanization)
накова́лня (indefinite singular)
накова́лни (indefinite plural)
накова́лнята (definite singular)
накова́лните (definite plural)

bg-ndecl

накова́лня<>

Formed from накова́ (naková, “to hew, to forge”) + -алня (-alnja). Cognate with Russian накова́льня (nakoválʹnja).

affix

между чук и наковалня

between a rock and a hard place (literally, “between a hammer and an anvil”)

(anatomy) incus (small anvil-like bone in the middle ear)


доилня

bg-noun

дои́лня • (doílnja) f

дои́лня (canonical)
doílnja (romanization)
дои́лня (indefinite singular)
дои́лни (indefinite plural)
дои́лнята (definite singular)
дои́лните (definite plural)

Formed from доя́ (dojá, “to milk”) + -илня (-ilnja).

place where livestock is milked, milking house


читалня

чита́лня • (čitálnja) f

чита́лня (canonical)
čitálnja (romanization)
чита́лня (indefinite singular)
чита́лни (indefinite plural)
чита́лнята (definite singular)
чита́лните (definite plural)

Formed from чи́там (čítam, “to read”) + -алня (-alnja). Cognate with Russian чита́льня (čitálʹnja).


люпилня

люпи́лня (canonical)
ljupílnja (romanization)
люпи́лня (indefinite singular)
люпи́лни (indefinite plural)
люпи́лнята (definite singular)
люпи́лните (definite plural)

Formed from лю́пя (ljúpja, “to hatch”) + -илня (-ilnja).


сушилня

bg-noun

суши́лня • (sušílnja) f

суши́лня (canonical)
sušílnja (romanization)
суши́лня (indefinite singular)
суши́лни (indefinite plural)
суши́лнята (definite singular)
суши́лните (definite plural)

Formed from сушá (sušá, “to dry”) + -илня (-ilnja). Cognate with Russian суши́льня (sušílʹnja).


оръжейна

оръже́йна • (orǎžéjna) f

оръже́йна (canonical)
orǎžéjna (romanization)
оръже́йна (indefinite singular)
оръже́йни (indefinite plural)
оръже́йната (definite singular)
оръже́йните (definite plural)

From Bulgarian оръ́жие (orǎ́žie, “weaponary”) + -на (-na).


препирня

bg-noun

препирня́ • (prepirnjá) f

препирня́ (canonical)
prepirnjá (romanization)
преприня́ (indefinite singular)
преприни́ (indefinite plural)
преприня́та (definite singular)
преприни́те (definite plural)

Resultant noun from препи́рам се (prepíram se, “to fight, to argue”) + -ня́ (-njá)

affix

препи́рам се


повърня

bg-noun

повърня́ • (povǎrnjá) f

повърня́ (canonical)
povǎrnjá (romanization)
повърня́ (indefinite singular)
повърни́ (indefinite plural)
повърня́та (definite singular)
повърни́те (definite plural)

Resultant noun from повъ́рна (povǎ́rna, “to vomit”) + -ня́ (-njá), originally meaning return, comeback (of digested food from the stomach).


пръдня

bg-noun

пръдня́ • (prǎdnjá) f

пръдня́ (canonical)
prǎdnjá (romanization)
пръдня́ (indefinite singular)
пръдни́ (indefinite plural)
пръдня́та (definite singular)
пръдни́те (definite plural)

Resultant noun of пърдя́ (pǎrdjá, “to fart”) + -ня́ (-njá).


говорилня

bg-noun

говори́лня • (govorílnja) f

говори́лня (canonical)
govorílnja (romanization)
говори́лня (indefinite singular)
говори́лни (indefinite plural)
говори́лнята (definite singular)
говори́лните (definite plural)

bg-ndecl

говори́лня<>

Formed from гово́ря (govórja, “to speak”) + -илня (-ilnja). Cognate with Russian говори́льня (govorílʹnja).

suffix

безкрайна говорилня

(figurative) chit-chat, pointless discussion


изповедалня

bg-noun

изповеда́лня

изповеда́лня • (izpovedálnja) f

изповеда́лня (canonical)
izpovedálnja (romanization)
изповеда́лня (indefinite singular)
изповеда́лни (indefinite plural)
изповеда́лнята (definite singular)
изповеда́лните (definite plural)

bg-ndecl

изповеда́лня<>

Formed from изповя́дам (izpovjádam, “to confess”) + -алня (-alnja). Cognate with Russian исповеда́льня (ispovedálʹnja).

cog

исповеда́льня


сръдня

bg-noun

сръдня́ • (srǎdnjá) f

сръдня́ (canonical)
srǎdnjá (romanization)
сръдня́ (indefinite singular)
сръдни́ (indefinite plural)
сръдня́та (definite singular)
сръдни́те (definite plural)

Resultant noun from съ́рдя се (sǎ́rdja se, “to sulk, to be upset”) + -ня́ (-njá)


пикня

bg-noun

пикня́ • (piknjá) f

пикня́ (canonical)
piknjá (romanization)
пикня́ (indefinite singular)
пикни́ (indefinite plural)
пикня́та (definite singular)
пикни́те (definite plural)

Resultant noun of пика́я (pikája, “to piss”) + -ня́ (-njá).


дрисня

bg-noun

дрисня́ • (drisnjá) f

дрисня́ (canonical)
drisnjá (romanization)
дрисня́ (indefinite singular)
дрисни́ (indefinite plural)
дрисня́та (definite singular)
дрисни́те (definite plural)

Resultant noun of дри́скам (drískam, “to defecate”) + -ня́ (-njá).


приемна

bg-noun

прие́мна • (priémna) f

прие́мна (canonical)
priémna (romanization)
прие́мна (indefinite singular)
прие́мни (indefinite plural)
прие́мната (definite singular)
прие́мните (definite plural)

Formed as прие́м (priém, “reception”) + -на (-na). Cognate with Russian приёмная (prijómnaja).


занималня

занима́лня • (zanimálnja) f

занима́лня (canonical)
zanimálnja (romanization)
занима́лня (indefinite singular)
занима́лни (indefinite plural)
занима́лнята (definite singular)
занима́лните (definite plural)

bg-ndecl

занима́лня<>

Formed from занима́я (zanimája, “to occupy”) + -алня (-alnja). Cognate with Russian занима́льня (zanimálʹnja).

suffix

type of kindergarden with elements of education/training


пробойна

bg-noun

пробо́йна • (probójna) f

пробо́йна (canonical)
probójna (romanization)
пробо́йна (indefinite singular)
пробо́йни (indefinite plural)
пробо́йната (definite singular)
пробо́йните (definite plural)

From пробо́й (probój, “hole; drill”) + -на (-na). Cognate with Russian пробо́ина (probóina).

affix

rupture, large hole, opening (made by a weapon, instrument)


умивалня

bg-noun

умива́лня • (umiválnja) f

умива́лня (canonical)
umiválnja (romanization)
умива́лня (indefinite singular)
умива́лни (indefinite plural)
умива́лнята (definite singular)
умива́лните (definite plural)

Formed from умива́м (umivám, “to wash”) + -алня (-alnja). Cognate with Russian умыва́льня (umyválʹnja).


отбрана

bg-noun

отбра́на • (otbrána) f

отбра́на (canonical)
otbrána (romanization)
отбра́на (indefinite singular)
отбра́ни (indefinite plural)
отбра́ната (definite singular)
отбра́ните (definite plural)

From Proto-Slavic *otъborna; equivalent to от- (ot-) + бо́ря (bórja, “to fight”) + -на (-na).


блана

bg-noun

блана́ • (blaná) f

блана́ (canonical)
blaná (romanization)
блана́ (indefinite singular)
блани́ (indefinite plural)
бланата́ (definite singular)
блани́те (definite plural)

From Proto-Slavic *bolna, formally from Proto-Indo-European *bʰоlH- (“pale, bright”) + -на (-na). Loaned into Aromanian blană (“clump, clod”).

cog

piece of sod, turf, sward (lump of soil with growing vegetation on it)

(obsolete) dry peat or compost used in the past as a rudimentary fuel (instead of coals)


всекидневна

bg-noun

всекидне́вна

всекидне́вна • (vsekidnévna) f

всекидне́вна (canonical)
vsekidnévna (romanization)
всекидне́вна (indefinite singular)
всекидне́вни (indefinite plural)
всекидне́вната (definite singular)
всекидне́вните (definite plural)

bg-ndecl

всекидне́вна<>

Formed as всекидне́вие (vsekidnévie, “everyday life”) + -на (-na).
By surface analysis, все́ки (vséki, “every”) + дне́вна (dnévna, “daily”)

suffix

всекидне́вие


милостиня

bg-noun

милости́ня • (milostínja) f

милости́ня (canonical)
milostínja (romanization)
милости́ня (indefinite singular)
милости́ни (indefinite plural)
милости́нята (definite singular)
милости́ните (definite plural)

bg-ndecl

милости́ня<>

Spread into the standard language from Old Church Slavonic милостꙑн҄и (milostynʹi, “mercy”), from Proto-Slavic *milostyni. Morphologically equivalent to ми́лост (mílost, “mercy”) + -иня (-inja).


оръдие

bg-noun

оръ́дие • (orǎ́die) n

оръ́дие (canonical)
orǎ́die (romanization)
оръ́дие (indefinite singular)
оръ́дия (indefinite plural)
оръ́дието (definite singular)
оръ́дията (definite plural)

From Proto-Slavic *orǫdьje. Morphologically formed as о- (o-) + Proto-Slavic *rǫdъ (“thorny, prickly”) + -ие (-ie).


гостна

bg-noun

го́стна • (góstna) f

го́стна (canonical)
góstna (romanization)
го́стна (indefinite singular)
го́стни (indefinite plural)
го́стната (definite singular)
го́стните (definite plural)

Formed as гост (gost, “guest”) + -на (-na). Cognate with Russian гости́ная (gostínaja).


светкавица

светка́вица • (svetkávica) f

светка́вица (canonical)
svetkávica (romanization)
светка́вица (indefinite singular)
светка́вици (indefinite plural)
светка́вицата (definite singular)
светка́виците (definite plural)

bg-ndecl

светка́вица<>


столова

bg-noun

столова́ • (stolová) f

столова́ (canonical)
stolová (romanization)
столова́ (indefinite singular)
столови́ (indefinite plural)
столова́та (definite singular)
столови́те (definite plural)

Borrowed from Russian столо́вая (stolóvaja).


кладня

bg-noun

кла́дня • (kládnja) f

кла́дня (canonical)
kládnja (romanization)
кла́дня (indefinite singular)
кла́дни (indefinite plural)
кла́днята (definite singular)
кла́дните (definite plural)

Formed from кла́да (kláda, “pile”) + -ня (-nja).

pile, stack of wood/coal/hay intended to start bonfire


зрител

зри́тел • (zrítel) m (feminine зри́телка)

зри́тел (canonical)
zrítel (romanization)
зри́телка (feminine)
зри́тел (indefinite singular)
зри́тели (indefinite plural)
зри́телят (definite singular subjective)
зри́телите (definite plural subjective)
зри́теля (definite objective singular)
зри́телите (definite objective plural)
зри́телю (singular vocative)
зри́тели (plural vocative)

bg-ndecl

зри́тел<(h)>

From Proto-Slavic *zьriteľь; equivalent to зра (zra, “to watch, look at”) + -тел (-tel, “er”).

suffix

spectator, onlooker, (in plural) audience


румънец

bg-noun

румъ́нец • (rumǎ́nec) m (feminine румъ́нка, relational adjective румъ́нски)

румъ́нец (canonical)
rumǎ́nec (romanization)
румъ́нка (feminine)
румъ́нски (adjective relational)
румъ́нец (indefinite singular)
румъ́нци (indefinite plural)
румъ́нецът (definite singular subjective)
румъ́нците (definite plural subjective)
румъ́неца (definite objective singular)
румъ́нците (definite objective plural)
румъ́нецо (singular vocative)
румъ́нци (plural vocative)

bg-ndecl

румъ́нец<*(h)>


румънка

bg-noun

румъ́нка • (rumǎ́nka) f (masculine румъ́нец)

румъ́нка (canonical)
rumǎ́nka (romanization)
румъ́нец (masculine)
румъ́нка (indefinite singular)
румъ́нки (indefinite plural)
румъ́нката (definite singular)
румъ́нките (definite plural)
румъ́нко (singular vocative)
румъ́нки (plural vocative)

bg-ndecl

румъ́нка<(v)>

румъ́нец румънец#Bulgarian

female equivalent of румъ́нец (rumǎ́nec): Romanian woman, Romanian girl


средище

bg-noun

сре́дище • (srédište) n

сре́дище (canonical)
srédište (romanization)
сре́дище (indefinite singular)
сре́дища (indefinite plural)
сре́дището (definite singular)
сре́дищата (definite plural)


просякиня

просяки́ня • (prosjakínja) f (masculine прося́к)

просяки́ня (canonical)
prosjakínja (romanization)
прося́к (masculine)
просяки́ня (indefinite singular)
просяки́ни (indefinite plural)
просяки́нята (definite singular)
просяки́ните (definite plural)
просяки́ньо (singular vocative)
просяки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

просяки́ня<(v)>

From прося́к (prosják, “begger”) + -иня (-inja).

affix

прося́к просяк#Bulgarian

female equivalent of прося́к (prosják): female begger


светиня

bg-noun

свети́ня • (svetínja) f

свети́ня (canonical)
svetínja (romanization)
свети́ня (indefinite singular)
свети́ни (indefinite plural)
свети́нята (definite singular)
свети́ните (definite plural)

Spread into the standard language from Old Church Slavonic свѧтꙑн҄и (“holiness”), from Proto-Slavic *svętyni. Morphologically equivalent to свят (svjat, “holy”) + -иня (-inja).


слугиня

bg-noun

слуги́ня • (slugínja) f (masculine слуга́)

слуги́ня (canonical)
slugínja (romanization)
слуга́ (masculine)
слуги́ня (indefinite singular)
слуги́ни (indefinite plural)
слуги́нята (definite singular)
слуги́ните (definite plural)
слуги́ньо (singular vocative)
слуги́ни (plural vocative)

bg-ndecl

слуги́ня<(v)>

From Proto-Slavic *slugyni; equivalent to слуга́ (slugá, “servant”) + -иня (-inja).

affix

слуга́ слуга#Bulgarian

female equivalent of слуга́ (slugá): female servant


боркиня

bg-noun

борки́ня • (borkínja) f (masculine боре́ц)

борки́ня (canonical)
borkínja (romanization)
боре́ц (masculine)
борки́ня (indefinite singular)
борки́ни (indefinite plural)
борки́нята (definite singular)
борки́ните (definite plural)
борки́ньо (singular vocative)
борки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

борки́ня<(v)>

From боре́ц (boréc, “wrestler”) + -иня (-inja).

affix

боре́ц борец#Bulgarian

female equivalent of боре́ц (boréc): female wrestler, fighter


робиня

роби́ня (canonical)
robínja (romanization)
роб (masculine)
роби́ня (indefinite singular)
роби́ни (indefinite plural)
роби́нята (definite singular)
роби́ните (definite plural)
роби́ньо (singular vocative)
роби́ни (plural vocative)

bg-ndecl

роби́ня<(v)>

From Proto-Slavic *orbyni; equivalent to роб (rob, “slave”) + -иня (-inja).

female equivalent of роб (rob): female slave


помакиня

bg-noun

помаки́ня • (pomakínja) f (masculine пома́к)

помаки́ня (canonical)
pomakínja (romanization)
пома́к (masculine)
помаки́ня (indefinite singular)
помаки́ни (indefinite plural)
помаки́нята (definite singular)
помаки́ните (definite plural)
помаки́ньо (singular vocative)
помаки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

помаки́ня<(v)>

пома́к помак#Bulgarian

female equivalent of пома́к (pomák): female Bulgarian muslim


домакиня

bg-noun

домаки́ня • (domakínja) f (masculine домаки́н)

домаки́ня (canonical)
domakínja (romanization)
домаки́н (masculine)
домаки́ня (indefinite singular)
домаки́ни (indefinite plural)
домаки́нята (definite singular)
домаки́ните (definite plural)
домаки́ньо (singular vocative)
домаки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

домаки́ня<(v)>

From Proto-Slavic *domakyni; equivalent to домак (domak) (obsolete) + -иня (-inja).

домаки́н домакин#Bulgarian

female equivalent of домаки́н (domakín): housewife

домаки́н домакин#Bulgarian

(historical) female equivalent of домаки́н (domakín): mistress, female homeowner


плувкиня

bg-noun

плувки́ня • (pluvkínja) f (masculine плуве́ц)

плувки́ня (canonical)
pluvkínja (romanization)
плуве́ц (masculine)
плувки́ня (indefinite singular)
плувки́ни (indefinite plural)
плувки́нята (definite singular)
плувки́ните (definite plural)
плувки́ньо (singular vocative)
плувки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

плувки́ня<(v)>

From плуве́ц (pluvéc, “swimmer”) + -иня (-inja).

affix

плуве́ц плувец#Bulgarian

female equivalent of плуве́ц (pluvéc): female swimmer


плувец

bg-noun

плуве́ц • (pluvéc) m (feminine плувки́ня)

плуве́ц (canonical)
pluvéc (romanization)
плувки́ня (feminine)
плуве́ц (indefinite singular)
плувци́ (indefinite plural)
плуве́цът (definite singular subjective)
плувци́те (definite plural subjective)
плуве́ца (definite objective singular)
плувци́те (definite objective plural)
плуве́цо (singular vocative)
плувци́ (plural vocative)

bg-ndecl

плуве́ц<*(h)>

From Proto-Slavic *plovьcь, *pluvьcь, morphologically from плу́вам (plúvam, “to swim”) + -ец (-ec).


топилня

bg-noun

топи́лня • (topílnja) f

топи́лня (canonical)
topílnja (romanization)
топи́лня (indefinite singular)
топи́лни (indefinite plural)
топи́лнята (definite singular)
топи́лните (definite plural)

Formed from топя́ (topjá, “to melt”) + -илня (-ilnja).


черпня

bg-noun

черпня́ • (čerpnjá) f

черпня́ (canonical)
čerpnjá (romanization)
черпня́ (indefinite singular)
черпни́ (indefinite plural)
черпня́та (definite singular)
черпни́те (definite plural)

Resultant noun from черпя (čerpja, “to treat”) + -ня́ (-njá).


плавалня

bg-noun

плава́лня • (plaválnja) f

плава́лня (canonical)
plaválnja (romanization)
плава́лня (indefinite singular)
плава́лни (indefinite plural)
плава́лнята (definite singular)
плава́лните (definite plural)

Formed from пла́вам (plávam, “to float”) + -алня (-alnja).


пушалня

bg-noun

пуша́лня • (pušálnja) f

пуша́лня (canonical)
pušálnja (romanization)
пуша́лня (indefinite singular)
пуша́лни (indefinite plural)
пуша́лнята (definite singular)
пуша́лните (definite plural)

Formed from пу́ша (púša, “to smoke”) + -алня (-alnja).


потилня

bg-noun

поти́лня • (potílnja) f

поти́лня (canonical)
potílnja (romanization)
поти́лня (indefinite singular)
поти́лни (indefinite plural)
поти́лнята (definite singular)
поти́лните (definite plural)

Formed from потя́ се (potjá se, “to sweat”) + -илня (-ilnja).


съблекалня

bg-noun

съблека́лня • (sǎblekálnja) f

съблека́лня (canonical)
sǎblekálnja (romanization)
съблека́лня (indefinite singular)
съблека́лни (indefinite plural)
съблека́лнята (definite singular)
съблека́лните (definite plural)

bg-ndecl

съблека́лня<>

Formed from съблека́ (sǎbleká, “to undress”) + -алня (-alnja).


закусвалня

bg-noun

закусва́лня • (zakusválnja) f

закусва́лня (canonical)
zakusválnja (romanization)
закусва́лня (indefinite singular)
закусва́лни (indefinite plural)
закусва́лнята (definite singular)
закусва́лните (definite plural)

bg-ndecl

закусва́лня<>

Formed from заку́свам (zakúsvam, “to have breakfast”) + -алня (-alnja).


драгиня

bg-noun

драги́ня • (dragínja) f

драги́ня (canonical)
dragínja (romanization)
драги́ня (indefinite singular)
драги́ни (indefinite plural)
драги́нята (definite singular)
драги́ните (definite plural)

From Proto-Slavic *dorgyni; equivalent to драг (drag, “dear”) + -иня (-inja). Indirectly attested in the derivative Bulgarian драги́нко (dragínko, “best man”).


сиротиня

bg-noun

сироти́ня • (sirotínja) f (masculine сирота́)

сироти́ня (canonical)
sirotínja (romanization)
сирота́ (masculine)
сироти́ня (indefinite singular)
сироти́ни (indefinite plural)
сироти́нята (definite singular)
сироти́ните (definite plural)

From Proto-Slavic *sirotyni; equivalent to сирота́ (sirotá, “dear”) + -иня (-inja).

сирота́ сирота#Bulgarian

(obsolete) female equivalent of сирота́ (sirotá): female orphan

сирота́ сирота#Bulgarian

(dialectal, figurative) female equivalent of сирота́ (sirotá): unfortunate, poor woman

(poetic, collective) the poorest social class


вител

ви́тел • (vítel) m

ви́тел (canonical)
vítel (romanization)
ви́тел (indefinite singular)
ви́тли (indefinite plural)
ви́телят (definite singular subjective)
ви́тлите (definite plural subjective)
ви́теля (definite objective singular)
ви́тлите (definite objective plural)
ви́теля (count-form plural)

From Proto-Slavic *vitьlь, cognate with Old Church Slavonic витьль (vitĭlĭ), Macedonian вител (vitel).

ви́ткам

ви́тка (vítka, “braid, plait”) (dialectal)

зави́вка

ви́вка (vívka)

нави́вка

ви́вка (vívka)


лъжкиня

лъжки́ня • (lǎžkínja) f (masculine лъже́ц)

лъжки́ня (canonical)
lǎžkínja (romanization)
лъже́ц (masculine)
лъжки́ня (indefinite singular)
лъжки́ни (indefinite plural)
лъжки́нята (definite singular)
лъжки́ните (definite plural)
лъжки́ньо (singular vocative)
лъжки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

лъжки́ня<(v)>

From лъже́ц (lǎžéc, “liar”) + -иня (-inja).

лъже́ц лъжец#Bulgarian

female equivalent of лъже́ц (lǎžéc): female liar


херцогиня

bg-noun

херцоги́ня • (hercogínja) f (masculine херцо́г)

херцоги́ня (canonical)
hercogínja (romanization)
херцо́г (masculine)
херцоги́ня (indefinite singular)
херцоги́ни (indefinite plural)
херцоги́нята (definite singular)
херцоги́ните (definite plural)
херцоги́ньо (singular vocative)
херцоги́ни (plural vocative)

bg-ndecl

херцоги́ня<(v)>

херцо́г херцог#Bulgarian

female equivalent of херцо́г (hercóg): duchess


херцог

bg-noun

херцо́г • (hercóg) m (feminine херцоги́ня)

херцо́г (canonical)
hercóg (romanization)
херцоги́ня (feminine)
херцо́г (indefinite singular)
херцо́зи (indefinite plural)
херцо́гът (definite singular subjective)
херцо́зите (definite plural subjective)
херцо́га (definite objective singular)
херцо́зите (definite objective plural)
херцо́га (count-form plural)
херцо́же (singular vocative)
херцо́зи (plural vocative)

bg-ndecl

херцо́г<(v)>

Heraldic title used in Western Europe (specifically among the dominions of the Holy Roman Empire), from German Herzog. Cognate with Hungarian herceg, Serbo-Croatian хѐрцег (whence Serbo-Croatian Хѐрцеговина). Originally meaning army commander, a calque with native Bulgarian воево́да (voevóda), военача́лник (voenačálnik).


ръгня

bg-noun

ръгня́ • (rǎgnjá) f

ръгня́ (canonical)
rǎgnjá (romanization)
ръгня́ (indefinite singular)
ръгни́ (indefinite plural)
ръгня́та (definite singular)
ръгни́те (definite plural)

Resultant noun from ръ́гам (rǎ́gam, “to poke, to prod”) + -ня́ (-njá). Akin to the Russian borrowing Bulgarian ругатня́ (rugatnjá, “curse, swear”).


суетня

bg-noun

суетня́ • (suetnjá) f

суетня́ (canonical)
suetnjá (romanization)
суетня́ (indefinite singular)
суетни́ (indefinite plural)
суетня́та (definite singular)
суетни́те (definite plural)

Resultant noun from суетя́ се (suetjá se, “to fuss, to futter”) + -ня́ (-njá)


ругатня

bg-noun

ругатня́ • (rugatnjá) f

ругатня́ (canonical)
rugatnjá (romanization)
ругатня́ (indefinite singular)
ругатни́ (indefinite plural)
ругатня́та (definite singular)
ругатни́те (definite plural)

Borrowed from Russian руготня́ (rugotnjá); equivalent to руга́я (rugája, “to swear, to curse”) + -атня́ (-atnjá). Akin to native Bulgarian ръгня́ (rǎgnjá, “proding”).


гмуркиня

bg-noun

гмурки́ня • (gmurkínja) f (masculine гмуре́ц)

гмурки́ня (canonical)
gmurkínja (romanization)
гмуре́ц (masculine)
гмурки́ня (indefinite singular)
гмурки́ни (indefinite plural)
гмурки́нята (definite singular)
гмурки́ните (definite plural)
гмурки́ньо (singular vocative)
гмурки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

гмурки́ня<(v)>

From гмуре́ц (gmuréc, “scuba diver”) + -иня (-inja).

affix

гмуре́ц гмурец#Bulgarian

female equivalent of гмуре́ц (gmuréc): female scuba diver


крадла

bg-noun

кра́дла • (krádla) f (masculine кра́дльо or краде́ц)

кра́дла (canonical)
krádla (romanization)
кра́дльо (masculine)
краде́ц (masculine)
кра́дла (indefinite singular)
кра́дли (indefinite plural)
кра́длата (definite singular)
кра́длите (definite plural)
кра́дло (singular vocative)
кра́дли (plural vocative)

bg-ndecl

кра́дла<(v)>

From крада́ (kradá, “to steal”) + -ла (-la).

кра́дльо крадльо#Bulgarian

краде́ц крадец#Bulgarian

female equivalent of кра́дльо (krádljo), female equivalent of краде́ц (kradéc): female thief


копаня

bg-noun

копа́ня • (kopánja) f

копа́ня (canonical)
kopánja (romanization)
копа́ня (indefinite singular)
копа́ни (indefinite plural)
копа́нята (definite singular)
копа́ните (definite plural)
копа́ньо (singular vocative)
копа́ни (plural vocative)

bg-ndecl

копа́ня<(v)>

From Proto-Slavic *kopaňa, morphologically from копа́я (kopája, “to dig, to ditch”) + -аня (-anja).

affix

Sofia: Bulgarian Academy of Sciences Pubg. House


главня

bg-noun

главня́ or гла́вня • (glavnjá or glávnja) f

главня́ (canonical)
гла́вня (canonical)
glavnjá (romanization)
glávnja (romanization)
главня́ (indefinite singular)
гла́вня (indefinite singular)
главни́ (indefinite plural)
главнета́ (definite singular)
гла́внята (definite singular)
главни́те (definite plural)

bg-ndecl

главня́<b>, гла́вня<c>

Inherited from Proto-Slavic *golvьňa:
* Per BER: derived from Bulgarian глава́ (glavá, “head”), гла́вен (gláven, “main, capital”) (see Etymology 3).
* Per Machek, Stankiewicz: probably from an earlier *golv- (“to decay, to languish”) + -ня (-nja), akin to Lithuanian gélti (“to sting”), pagalỹs (“log, stick”), Latvian galēt (“to slay”), gals (“end, demise”).


главня

bg-noun

главня́ • (glavnjá) f

главня́ (canonical)
glavnjá (romanization)
главня́ (indefinite singular)
главни́ (indefinite plural)
главня́та (definite singular)
главни́те (definite plural)

Likely from the same origin as Etymology 1.

smut (fungus that causes the infectious disease)


главня

главня́ • (glavnjá) f

Probably from глава́ (glavá, “head”) + -ня (-nja), originally meaning head-like, shaped like a head.

(dialectal) maul (sledgehammer with a large head)


гмурец

гмуре́ц • (gmuréc) m (feminine гмурки́ня)

гмуре́ц (canonical)
gmuréc (romanization)
гмурки́ня (feminine)
гмуре́ц (indefinite singular)
гмурци́ (indefinite plural)
гмуре́цът (definite singular subjective)
гмурци́те (definite plural subjective)
гмуре́ца (definite objective singular)
гмурци́те (definite objective plural)
гмуре́цо (singular vocative)
гмурци́ (plural vocative)

bg-ndecl

гмуре́ц<*(h)>

From гму́ря се (gmúrja se, “to dive”) + -ец (-ec).


гмурец

bg-noun

гмуре́ц • (gmuréc) m (relational adjective гмуре́цов)

гмуре́ц (canonical)
gmuréc (romanization)
гмуре́цов (adjective relational)
гмуре́ц (indefinite singular)
гмурци́ (indefinite plural)
гмуре́цът (definite singular subjective)
гмурци́те (definite plural subjective)
гмуре́ца (definite objective singular)
гмурци́те (definite objective plural)
гмуре́цо (singular vocative)
гмурци́ (plural vocative)

bg-ndecl

гмуре́ц<*(h)>

grebe (neoavid diving bird of family Podicipedidae)

за́паден гмуре́ц

western grebe, Aechmophorus occidentalis

нире́ц

merger; anatid diving bird, similar to grebe

потапни́ца

pochard; anatid diving bird, similar to grebe


пръстен

bg-noun

пръ́стен • (prǎ́sten) m

пръ́стен (canonical)
prǎ́sten (romanization)
пръ́стен (indefinite singular)
пръ́стени (indefinite plural)
пръ́стенът (definite singular subjective)
пръ́стените (definite plural subjective)
пръ́стена (definite objective singular)
пръ́стените (definite objective plural)
пръ́стена (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *pьrsty (n-stem), equivalent to пръст (prǎst, “finger”) + -ен (-en).


пущинак

bg-noun

пущина́к • (puštinák) m

пущина́к (canonical)
puštinák (romanization)
пущина́к (indefinite singular)
пущина́ци (indefinite plural)
пущина́кът (definite singular subjective)
пущина́ците (definite plural subjective)
пущина́ка (definite objective singular)
пущина́ците (definite objective plural)
пущина́ка (count-form plural)

From пу́щи (púšti, “barren, wild”) (dialectal) + -нак (-nak), an expressive variant of standard Bulgarian пуст (pust, “empty, desolate”).


пещерняк

bg-noun

пещерня́к • (pešternják) m (feminine пещерня́чка)

пещерня́к (canonical)
pešternják (romanization)
пещерня́чка (feminine)
пещерня́к (indefinite singular)
пещерня́ци (indefinite plural)
пещерня́кът (definite singular subjective)
пещерня́ците (definite plural subjective)
пещерня́ка (definite objective singular)
пещерня́ците (definite objective plural)
пещерня́ко (singular vocative)
пещерня́ци (plural vocative)

bg-ndecl

пещерня́к<(h)>

From пещера́ (pešterá, “cave”) + -няк (-njak).


потурнак

bg-noun

потурна́к • (poturnák) m

потурна́к (canonical)
poturnák (romanization)
потурна́к (indefinite singular)
потурна́ци (indefinite plural)
потурна́кът (definite singular subjective)
потурна́ците (definite plural subjective)
потурна́ка (definite objective singular)
потурна́ците (definite objective plural)
потурна́ка (count-form plural)
потурна́ко (singular vocative)
потурна́ци (plural vocative)

bg-ndecl

потурна́к<(v)>

поту́ри (potúri, “culottes, a kind of pants supposed to be worn in particular by Turkicized people”) + -нак (-nak), so it has been reinterpreted as поту́рча се (potúrča se, “to convert into a Türk”) + -нак (-nak).

affix

(religious slur) Bulgarian who has converted to Islam and has decided to self-identify as a Türk


западняк

bg-noun

западня́к • (zapadnják) m (feminine западня́чка, relational adjective западня́шки)

западня́к (canonical)
zapadnják (romanization)
западня́чка (feminine)
западня́шки (adjective relational)
западня́к (indefinite singular)
западня́ци (indefinite plural)
западня́кът (definite singular subjective)
западня́ците (definite plural subjective)
западня́ка (definite objective singular)
западня́ците (definite objective plural)
западня́ка (count-form plural)
западня́ко (singular vocative)
западня́ци (plural vocative)

bg-ndecl

западня́к<(v)>

From за́пад (západ, “west”) + -няк (-njak).

(figurative) person from the Western world


средняк

bg-noun

средня́к • (srednják) m (feminine средня́чка)

средня́к (canonical)
srednják (romanization)
средня́чка (feminine)
средня́к (indefinite singular)
средня́ци (indefinite plural)
средня́кът (definite singular subjective)
средня́ците (definite plural subjective)
средня́ка (definite objective singular)
средня́ците (definite objective plural)
средня́ко (singular vocative)
средня́ци (plural vocative)

bg-ndecl

средня́к<(h)>

From среда́ (sredá, “middle”) + -няк (-njak). Cognate with Russian середня́к (serednják, “person from the middle class”).

cog

one who often ends in the middle in competitions (average, mean one)


запасняк

bg-noun

запасня́к • (zapasnják) m (feminine запасня́чка)

запасня́к (canonical)
zapasnják (romanization)
запасня́чка (feminine)
запасня́к (indefinite singular)
запасня́ци (indefinite plural)
запасня́кът (definite singular subjective)
запасня́ците (definite plural subjective)
запасня́ка (definite objective singular)
запасня́ците (definite objective plural)
запасня́ко (singular vocative)
запасня́ци (plural vocative)

bg-ndecl

запасня́к<(h)>

From запа́с (zapás, “reserve”) + -няк (-njak).

affix

reservist (military man from the reserve)


кърнак

bg-noun

кърна́к • (kǎrnák) m

кърна́к (canonical)
kǎrnák (romanization)
кърна́к (indefinite singular)
кърна́ци (indefinite plural)
кърна́кът (definite singular subjective)
кърна́ците (definite plural subjective)
кърна́ка (definite objective singular)
кърна́ците (definite objective plural)
кърна́ка (count-form plural)
кърна́ко (singular vocative)
кърна́ци (plural vocative)

bg-ndecl

кърна́к<(v)>

Originally an agent noun with meaning broken, cut one from the adjective Bulgarian крън (krǎn, “broken, scraggy”) (dialectally also pronounced as кърн (kǎrn)). Morphologically derived via the suffix -нак (-nak).


лютеница

bg-noun

лю́теница • (ljútenica) f

лю́теница (canonical)
ljútenica (romanization)
лю́теница (indefinite singular)
лю́теници (indefinite plural)
лю́теницата (definite singular)
лю́тениците (definite plural)

From лют (ljut, “spicy, hot”) + -еница (-enica).

affix

ljutenica (spicy vegetable relish popular on the Balkans, similar to ajvar)


стъкленица

bg-noun

стъклени́ца • (stǎkleníca) f

стъклени́ца (canonical)
stǎkleníca (romanization)
стъклени́ца (indefinite singular)
стъклени́ци (indefinite plural)
стъклени́цата (definite singular)
стъклени́ците (definite plural)

bg-ndecl

стъклени́ца<>

From стъкло́ (stǎkló, “glass”) + -еница (-enica).


буренак

bg-noun

бурена́к • (burenák) m

бурена́к (canonical)
burenák (romanization)
бурена́к (indefinite singular)
бурена́ци (indefinite plural)
бурена́кът (definite singular subjective)
бурена́ците (definite plural subjective)
бурена́ка (definite objective singular)
бурена́ците (definite objective plural)
бурена́ка (count-form plural)

бу́рен бурен#Bulgarian

(collective) wilderness, place overgrown with weeds


трънак

тръна́к • (trǎnák) m

тръна́к (canonical)
trǎnák (romanization)
тръна́к (indefinite singular)
тръна́ци (indefinite plural)
тръна́кът (definite singular subjective)
тръна́ците (definite plural subjective)
тръна́ка (definite objective singular)
тръна́ците (definite objective plural)
тръна́ка (count-form plural)

(collective) place overgrown with thorns, shrubland


брънка

бръ́нка • (brǎ́nka) f

бръ́нка (canonical)
brǎ́nka (romanization)
бръ́нка (indefinite singular)
бръ́нки (indefinite plural)
бръ́нката (definite singular)
бръ́нките (definite plural)


гоненица

го́неница • (gónenica) f

го́неница (canonical)
gónenica (romanization)
го́неница (indefinite singular)
го́неници (indefinite plural)
го́неницата (definite singular)
го́нениците (definite plural)

From го́ня (gónja, “to chase”) + -еница (-enica).


камънак

bg-noun

камъна́к • (kamǎnák) m

камъна́к (canonical)
kamǎnák (romanization)
камъна́к (indefinite singular)
камъна́ци (indefinite plural)
камъна́кът (definite singular subjective)
камъна́ците (definite plural subjective)
камъна́ка (definite objective singular)
камъна́ците (definite objective plural)
камъна́ка (count-form plural)

ка́мен (kámen) (poetic, dated) + -ак (-ak)

affix

ка́мък камък#Bulgarian

(collective) large stony structure: crag, rock, boulder


любеница

bg-noun

любени́ца • (ljubeníca) f

любени́ца (canonical)
ljubeníca (romanization)
любени́ца (indefinite singular)
любени́ци (indefinite plural)
любени́цата (definite singular)
любени́ците (definite plural)

From луб (lub, “oval plank”) (dialectal) + -еница (-enica), with expressive ablaut -у- > -ю-.

affix

(dialectal) epithet for the watermelon fruit (called so because of its shape)

(figurative, derogatory) fatso (fat person)


наденица

bg-noun

на́деница or наде́ница • (nádenica or nadénica) f

на́деница (canonical)
наде́ница (canonical)
nádenica (romanization)
nadénica (romanization)
на́деница (indefinite singular)
наде́ница (indefinite singular)
на́деници (indefinite plural)
наде́ници (indefinite plural)
на́деницата (definite singular)
наде́ницата (definite singular)
на́дениците (definite plural)
наде́ниците (definite plural)

bg-ndecl

на́деница<>, наде́ница<>

From надя́на (nadjána, “to tuck in, to put on, to tie”) + -ица (-ica).

affix

(fresh) sausage, wurst (casing stuffed with mince or ground meat)


заварчик

bg-noun

зава́рчик • (zavárčik) m

зава́рчик (canonical)
zavárčik (romanization)
зава́рчик (indefinite singular)
зава́рчици (indefinite plural)
зава́рчикът (definite singular subjective)
зава́рчиците (definite plural subjective)
зава́рчика (definite objective singular)
зава́рчиците (definite objective plural)
зава́рчико (singular vocative)
зава́рчици (plural vocative)

bg-ndecl

зава́рчик<(h)>

Calque of Russian сва́рщик (svárščik), morphologically derived from заваря́м (zavarjám, “to weld”) + -чик (-čik).


доставчик

bg-noun

доста́вчик • (dostávčik) m

доста́вчик (canonical)
dostávčik (romanization)
доста́вчик (indefinite singular)
доста́вчици (indefinite plural)
доста́вчикът (definite singular subjective)
доста́вчиците (definite plural subjective)
доста́вчика (definite objective singular)
доста́вчиците (definite objective plural)
доста́вчико (singular vocative)
доста́вчици (plural vocative)

bg-ndecl

доста́вчик<(h)>

Influenced by Russian доста́вщик (dostávščik), morphologically derived from доста́вям (dostávjam, “to deliver”) + -чик (-čik).


настройчик

bg-noun

настро́йчик • (nastrójčik) m

настро́йчик (canonical)
nastrójčik (romanization)
настро́йчик (indefinite singular)
настро́йчици (indefinite plural)
настро́йчикът (definite singular subjective)
настро́йчиците (definite plural subjective)
настро́йчика (definite objective singular)
настро́йчиците (definite objective plural)
настро́йчико (singular vocative)
настро́йчици (plural vocative)

bg-ndecl

настро́йчик<(h)>

Influenced by Russian настро́йщик (nastrójščik), morphologically derived from настро́я (nastrója, “to set, to adjust”) + -чик (-čik).

affix

setting controller (of machine, instrument)


дървеница

bg-noun

дървени́ца • (dǎrveníca) f

дървени́ца (canonical)
dǎrveníca (romanization)
дървени́ца (indefinite singular)
дървени́ци (indefinite plural)
дървени́цата (definite singular)
дървени́ците (definite plural)

bg-ndecl

дървени́ца<>

From дърво́ (dǎrvó, “wood”) + -еница (-enica).

wp

Паразитни дървеници

affix

крева́тна дървени́ца

bedbug (small insect of family Cimicidae)


дървеница

bg-noun

дървени́ца • (dǎrveníca) f

bg-ndecl

дървени́ца<>

From дъ́рвен (dǎ́rven, “wooden”) + -ица (-ica).


криеница

bg-noun

кри́еница • (kríenica) f

кри́еница (canonical)
kríenica (romanization)
кри́еница (indefinite singular)
кри́еници (indefinite plural)
кри́еницата (definite singular)
кри́ениците (definite plural)

From кри́я (kríja, “to hide, to keep secret”) + -еница (-enica).


броеница

bg-noun

броени́ца • (broeníca) f

броени́ца (canonical)
broeníca (romanization)
броени́ца (indefinite singular)
броени́ци (indefinite plural)
броени́цата (definite singular)
броени́ците (definite plural)

From броя́ (brojá, “to count”) + -еница (-enica).


каменица

bg-noun

каме́ница • (kaménica) f

каме́ница (canonical)
kaménica (romanization)
каме́ница (indefinite singular)
каме́ници (indefinite plural)
каме́ницата (definite singular)
каме́ниците (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *kamenica, morphologically equivalent to камен (kamen, “stone”) (poetic, dated) + -ица (-ica), with unclear stress shift.


каменица

bg-noun

ка́меница • (kámenica) f

ка́меница (canonical)
kámenica (romanization)
ка́меница (indefinite singular)
ка́меници (indefinite plural)
ка́меницата (definite singular)
ка́мениците (definite plural)

Same as above, but without the stress shift.


глотница

глотни́ца • (glotníca) f

глотни́ца (canonical)
glotníca (romanization)
глотни́ца (indefinite singular)
глотни́ци (indefinite plural)
глотни́цата (definite singular)
глотни́ците (definite plural)

глу́тница глутница#Bulgarian

(dated) Alternative form of глу́тница (glútnica)


приемчик

прие́мчик • (priémčik) m

прие́мчик (canonical)
priémčik (romanization)
прие́мчик (indefinite singular)
прие́мчици (indefinite plural)
прие́мчикът (definite singular subjective)
прие́мчиците (definite plural subjective)
прие́мчика (definite objective singular)
прие́мчиците (definite objective plural)
прие́мчико (singular vocative)
прие́мчици (plural vocative)

bg-ndecl

прие́мчик<(h)>

Influenced by Russian приёмщик (prijómščik), morphologically derived from прие́мам (priémam, “to accept, receive”) + -чик (-čik).


мишница

bg-noun

ми́шница • (míšnica) f

ми́шница (canonical)
míšnica (romanization)
ми́шница (indefinite singular)
ми́шници (indefinite plural)
ми́шницата (definite singular)
ми́шниците (definite plural)

From миш (miš, “mouse”) (dated) + -ница (-nica). For the semantic shift, compare Latin mūsculus (“muscle”) (originally little mouse).

affix

(by extension) upper arm (from the elbow to the shoulder)


глота

bg-noun

гло́та • (glóta) f

гло́та (canonical)
glóta (romanization)
гло́та (indefinite singular)
гло́ти (indefinite plural)
гло́тата (definite singular)
гло́тите (definite plural)

(dialectal, figurative) crowd, mob, pack


мъник

мъни́к • (mǎník) m

мъни́к (canonical)
mǎník (romanization)
мъни́к (indefinite singular)
мъни́ци (indefinite plural)
мъни́кът (definite singular subjective)
мъни́ците (definite plural subjective)
мъни́ка (definite objective singular)
мъни́ците (definite objective plural)
мъни́ка (count-form plural)

From Proto-Slavic *mьnь (“mini”) + -ик (-ik).


варовик

варо́вик • (varóvik) m

варо́вик (canonical)
varóvik (romanization)
варо́вик (indefinite singular)
варо́вици (indefinite plural)
варо́викът (definite singular subjective)
варо́виците (definite plural subjective)
варо́вика (definite objective singular)
варо́виците (definite objective plural)
варо́вика (count-form plural)

From Proto-Slavic *varovikъ. Equivalent to вар (var, “lime”) + -овик (-ovik).


опаковчик

опако́вчик • (opakóvčik) m

опако́вчик (canonical)
opakóvčik (romanization)
опако́вчик (indefinite singular)
опако́вчици (indefinite plural)
опако́вчикът (definite singular subjective)
опако́вчиците (definite plural subjective)
опако́вчика (definite objective singular)
опако́вчиците (definite objective plural)
опако́вчико (singular vocative)
опако́вчици (plural vocative)

bg-ndecl

опако́вчик<(h)>

From опако́вам (opakóvam, “to pack”) + -чик (-čik).


буковик

bg-noun

бу́ковик • (búkovik) m

бу́ковик (canonical)
búkovik (romanization)
бу́ковик (indefinite singular)
бу́ковици (indefinite plural)
бу́ковикът (definite singular subjective)
бу́ковиците (definite plural subjective)
бу́ковика (definite objective singular)
бу́ковиците (definite objective plural)
бу́ковика (count-form plural)

From бук (buk, “beech tree”) + -овик (-ovik).


халифат

From халиф (halif) + -ат (-at), ultimately from Arabic خَلِيفَة (ḵalīfa, “successor”) + Latin -ātus (“-ate”). Compare Belarusian халіфат (xalifat), Russian халифа́т (xalifát), Ukrainian халіфа́т (xalifát).


лесовик

лесови́к • (lesovík) m

лесови́к (canonical)
lesovík (romanization)
лесови́к (indefinite singular)
лесови́ци (indefinite plural)
лесови́кът (definite singular subjective)
лесови́ците (definite plural subjective)
лесови́ка (definite objective singular)
лесови́ците (definite objective plural)
лесови́ко (singular vocative)
лесови́ци (plural vocative)

bg-ndecl

лесови́к<(h)>

Borrowed from Russian лесови́к (lesovík), morphologically equivalent to лес (les, “forest”) + -овик (-ovik).

bor+

лесни́к лесник#Bulgarian


гърбица

bg-noun

гъ́рбица • (gǎ́rbica) f

гъ́рбица (canonical)
gǎ́rbica (romanization)
гъ́рбица (indefinite singular)
гъ́рбици (indefinite plural)
гъ́рбицата (definite singular)
гъ́рбиците (definite plural)


годеник

годени́к • (godeník) m (feminine годени́ца)

годени́к (canonical)
godeník (romanization)
годени́ца (feminine)
годени́к (indefinite singular)
годени́ци (indefinite plural)
годени́кът (definite singular subjective)
годени́ците (definite plural subjective)
годени́ка (definite objective singular)
годени́ците (definite objective plural)
годени́ка (count-form plural)
годени́ко (singular vocative)
годени́ци (plural vocative)

bg-ndecl

годени́к<(v)>

From годя́ (godjá, “to suit, to content”) (dialectal) + -еник (-enik).

affix

годе́жник

годе́ж (godéž, “matchmaking , engagement”)


годеж

bg-noun

годе́ж • (godéž) (relational adjective годе́жен)

годе́ж (canonical)
godéž (romanization)
годе́жен (adjective relational)
годе́ж (indefinite singular)
годе́жи (indefinite plural)
годе́жът (definite singular subjective)
годе́жите (definite plural subjective)
годе́жа (definite objective singular)
годе́жите (definite objective plural)
годе́жа (count-form plural)

From годя́ (godjá, “to suit, to content”) (dialectal) + -еж (-ež).


усет

bg-noun

у́сет • (úset) m

у́сет (canonical)
úset (romanization)
у́сет (indefinite singular)
у́сетът (definite singular subjective)
у́сета (definite objective singular)

From Proto-Slavic *usętъ. Deverbal from усе́тя (usétja).

литерату́рен у́сет

у́сет за добро́ и ло́шо


годеница

годени́ца • (godeníca) f (feminine годени́к)

годени́ца (canonical)
godeníca (romanization)
годени́к (feminine)
годени́ца (indefinite singular)
годени́ци (indefinite plural)
годени́цата (definite singular)
годени́ците (definite plural)
годени́це (singular vocative)
годени́ци (plural vocative)

bg-ndecl

годени́ца<(v)>

From годя́ (godjá, “to suit, to content”) (dialectal) + -еница (-enica).


гърч

bg-noun

гърч • (gǎrč) m

gǎrč (romanization)
гърч (indefinite singular)
гъ́рчове (indefinite plural)
гъ́рчът (definite singular subjective)
гъ́рчовете (definite plural subjective)
гъ́рча (definite objective singular)
гъ́рчовете (definite objective plural)
гъ́рча (count-form plural)


гъч

гъч • (gǎč) m

gǎč (romanization)
гъч (indefinite singular)
гъ́чът (definite singular subjective)
гъ́ча (definite objective singular)

Unclear. Probably from an earlier *gǫčь, from Proto-Slavic *žęti (“to press, to squeeze”).

der

В автобуса беше гъч.

Такъв гъч не бях виждал преди.

(colloquial) state of extreme compression, crowding


злъч

bg-noun

злъч • (zlǎč) f

zlǎč (romanization)
злъч (indefinite singular)
злъчта́ (definite singular)


гмеж

гмеж • (gmež) f

gmež (romanization)
гмеж (indefinite singular)
гмежта́ (definite singular)

Uncertain. According to Vl. Georgiev, possibly coined by Pencho Slaveykov on the basis of Bulgarian гъмжа́ (gǎmžá, “to diffuse”) (from Proto-Slavic *gъmьzati) or possibly a resultant noun of *žęti (“to compress”) + *-ežь.

(poetic or derogatory) dense crowd, throng


глъч

глъч • (glǎč) m

glǎč (romanization)
глъч (indefinite singular)
глъчъ́т (definite singular subjective)
глъча́ (definite objective singular)


глъч

глъч • (glǎč) f

glǎč (romanization)
глъч (indefinite singular)
глъчта́ (definite singular)


оглед

о́глед • (ógled) m

о́глед (canonical)
ógled (romanization)
о́глед (indefinite singular)
о́гледи (indefinite plural)
о́гледът (definite singular subjective)
о́гледите (definite plural subjective)
о́гледа (definite objective singular)
о́гледите (definite objective plural)
о́гледа (count-form plural)


излишък

изли́шък • (izlíšǎk) m

изли́шък (canonical)
izlíšǎk (romanization)
изли́шък (indefinite singular)
изли́шъци (indefinite plural)
изли́шъкът (definite singular subjective)
изли́шъците (definite plural subjective)
изли́шъка (definite objective singular)
изли́шъците (definite objective plural)
изли́шъка (count-form plural)

From изли́шен (izlíšen, “redundant, unnecessary”) + -ък (-ǎk).

affix

в излишък


извадка

bg-noun

изва́дка • (izvádka) f

изва́дка (canonical)
izvádka (romanization)
изва́дка (indefinite singular)
изва́дки (indefinite plural)
изва́дката (definite singular)
изва́дките (definite plural)

изва́дък извадък#Bulgarian


извадък

изва́дък • (izvádǎk) m

изва́дък (canonical)
izvádǎk (romanization)
изва́дък (indefinite singular)
изва́дъци (indefinite plural)
изва́дъкът (definite singular subjective)
изва́дъците (definite plural subjective)
изва́дъка (definite objective singular)
изва́дъците (definite objective plural)
изва́дъка (count-form plural)

From изва́дя (izvádja, “to pull, to take out”) + -ък (-ǎk). Cognate with Macedonian извадок (izvadok).


порядък

bg-noun

поря́дък • (porjádǎk) m (relational adjective порядъчен)

поря́дък (canonical)
porjádǎk (romanization)
порядъчен (adjective relational)
поря́дък (indefinite singular)
поря́дъци (indefinite plural)
поря́дъкът (definite singular subjective)
поря́дъците (definite plural subjective)
поря́дъка (definite objective singular)
поря́дъците (definite objective plural)
поря́дъка (count-form plural)

Borrowed from Russian поря́док (porjádok), from Proto-Slavic *porędъkъ. Formally a resultant of поре́ждам (poréždam, “to arrange”) + -ък (-ǎk).

affix

от поря́дъка на


поминък

bg-noun

поми́нък • (pomínǎk) m

поми́нък (canonical)
pomínǎk (romanization)
поми́нък (indefinite singular)
поми́нъци (indefinite plural)
поми́нъкът (definite singular subjective)
поми́нъците (definite plural subjective)
поми́нъка (definite objective singular)
поми́нъците (definite objective plural)
поми́нъка (count-form plural)

From помина́ (pominá, “to pass by”) + -ък (-ǎk). Cognate with Macedonian поминок (pominok).


напредък

bg-noun

напре́дък • (naprédǎk) m

напре́дък (canonical)
naprédǎk (romanization)
напре́дък (indefinite singular)
напре́дъци (indefinite plural)
напре́дъкът (definite singular subjective)
напре́дъците (definite plural subjective)
напре́дъка (definite objective singular)
напре́дъците (definite objective plural)
напре́дъка (count-form plural)

From напре́д (napréd, “forwards”) + -ък (-ǎk). Cognate with Macedonian напредок (napredok), Serbo-Croatian на̀предак.

affix

ли́псва напре́дък


недоимък

bg-noun

недои́мък • (nedoímǎk) m

недои́мък (canonical)
nedoímǎk (romanization)
недои́мък (indefinite singular)
недои́мъкът (definite singular subjective)
недои́мъка (definite objective singular)

bg-ndecl

недои́мък</n:sg>

From Proto-Slavic *nedojьmъkъ. Equivalent to недои́мам (nedoímam, “to lack, to have deficiency”) + -ък (-ǎk).


жълтък

bg-noun

жълтъ́к • (žǎltǎ́k) m

жълтъ́к (canonical)
žǎltǎ́k (romanization)
жълтъ́к (indefinite singular)
жълтъ́ци (indefinite plural)
жълтъ́кът (definite singular subjective)
жълтъ́ците (definite plural subjective)
жълтъ́ка (definite objective singular)
жълтъ́ците (definite objective plural)
жълтъ́ка (count-form plural)

Originally a diminutive noun of жълт (žǎlt, “yellow”) + -ък (-ǎk).


списък

спи́сък • (spísǎk) m

спи́сък (canonical)
spísǎk (romanization)
спи́сък (indefinite singular)
спи́съци (indefinite plural)
спи́съкът (definite singular subjective)
спи́съците (definite plural subjective)
спи́съка (definite objective singular)
спи́съците (definite objective plural)
спи́съка (count-form plural)

Originally a diminutive of спис (spis, “memo”) (dialectal) + -ък (-ǎk). Cognate with Macedonian список (spisok), Serbo-Croatian спи̏сак, Russian спи́сок (spísok).


израстък

bg-noun

изра́стък • (izrástǎk) m

изра́стък (canonical)
izrástǎk (romanization)
изра́стък (indefinite singular)
изра́стъци (indefinite plural)
изра́стъкът (definite singular subjective)
изра́стъците (definite plural subjective)
изра́стъка (definite objective singular)
изра́стъците (definite objective plural)
изра́стъка (count-form plural)

From израста́ (izrastá, “to grow up”) + -ък (-ǎk).


оттенък

bg-noun

отте́нък • (otténǎk) m

отте́нък (canonical)
otténǎk (romanization)
отте́нък (indefinite singular)
отте́нъци (indefinite plural)
отте́нъкът (definite singular subjective)
отте́нъците (definite plural subjective)
отте́нъка (definite objective singular)
отте́нъците (definite objective plural)
отте́нъка (count-form plural)

Borrowed from Russian отте́нок (otténok), formally a diminutive of от- (ot-) + тен (ten, “shade”) (dated) + -ък (-ǎk).


крачка

bg-noun

кра́чка • (kráčka) f

кра́чка (canonical)
kráčka (romanization)
кра́чка (indefinite singular)
кра́чки (indefinite plural)
кра́чката (definite singular)
кра́чките (definite plural)

By surface analysis, крак (krak) + -ка (-ka), from Proto-Slavic *korkъ.


отломък

bg-noun

отло́мък • (otlómǎk) m

отло́мък (canonical)
otlómǎk (romanization)
отло́мък (indefinite singular)
отло́мъци (indefinite plural)
отло́мъкът (definite singular subjective)
отло́мъците (definite plural subjective)
отло́мъка (definite objective singular)
отло́мъците (definite objective plural)
отло́мъка (count-form plural)

From отломя́ (otlomjá, “to break off”) + -ък (-ǎk).


отпадък

bg-noun

отпа́дък • (otpádǎk) m

отпа́дък (canonical)
otpádǎk (romanization)
отпа́дък (indefinite singular)
отпа́дъци (indefinite plural)
отпа́дъкът (definite singular subjective)
отпа́дъците (definite plural subjective)
отпа́дъка (definite objective singular)
отпа́дъците (definite objective plural)
отпа́дъка (count-form plural)

From отпа́дам (otpádam, “to drop, to fall off”) + -ък (-ǎk). Cognate with Macedonian отпадок (otpadok).


забитък

bg-noun

заби́тък • (zabítǎk) m

заби́тък (canonical)
zabítǎk (romanization)
заби́тък (indefinite singular)
заби́тъци (indefinite plural)
заби́тъкът (definite singular subjective)
заби́тъците (definite plural subjective)
заби́тъка (definite objective singular)
заби́тъците (definite objective plural)
заби́тъка (count-form plural)

From заби́я (zabíja, “to slam”) + -тък (-tǎk), from an earlier Proto-Slavic *zabitъkъ.


припадък

bg-noun

припа́дък • (pripádǎk) m

припа́дък (canonical)
pripádǎk (romanization)
припа́дък (indefinite singular)
припа́дъци (indefinite plural)
припа́дъкът (definite singular subjective)
припа́дъците (definite plural subjective)
припа́дъка (definite objective singular)
припа́дъците (definite objective plural)
припа́дъка (count-form plural)

From припа́дам (pripádam, “to faint away”) + -ък (-ǎk).


запъртък

bg-noun

за́пъртък • (zápǎrtǎk) m

за́пъртък (canonical)
zápǎrtǎk (romanization)
за́пъртък (indefinite singular)
запъртъци́ (indefinite plural)
за́пъртъкът (definite singular subjective)
запъртъци́те (definite plural subjective)
за́пъртъка (definite objective singular)
запъртъци́те (definite objective plural)
за́пъртъка (count-form plural)

bg-ndecl

за́пъртък<c>

From запра́ (zaprá, “to obstruct, to hinder”) + -тък (-tǎk), from an earlier Proto-Slavic *zapъrtъkъ.


отпечатък

bg-noun

отпеча́тък • (otpečátǎk) m

отпеча́тък (canonical)
otpečátǎk (romanization)
отпеча́тък (indefinite singular)
отпеча́тъци (indefinite plural)
отпеча́тъкът (definite singular subjective)
отпеча́тъците (definite plural subjective)
отпеча́тъка (definite objective singular)
отпеча́тъците (definite objective plural)
отпеча́тъка (count-form plural)

bg-ndecl

отпеча́тък<>

From Proto-Slavic *otъpečatьkъ, from *pečatь. Analyzable as отпеча́там (otpečátam, “to print down”) + -ък (-ǎk).


разсъдък

bg-noun

разсъ́дък • (razsǎ́dǎk) m

разсъ́дък (canonical)
razsǎ́dǎk (romanization)
разсъ́дък (indefinite singular)
разсъ́дъци (indefinite plural)
разсъ́дъкът (definite singular subjective)
разсъ́дъците (definite plural subjective)
разсъ́дъка (definite objective singular)
разсъ́дъците (definite objective plural)
разсъ́дъка (count-form plural)

From разсъ́дя (razsǎ́dja, “to judge, to reflect, to reckon”) + -ък (-ǎk).


зачатък

bg-noun

зача́тък • (začátǎk) m

зача́тък (canonical)
začátǎk (romanization)
зача́тък (indefinite singular)
зача́тъци (indefinite plural)
зача́тъкът (definite singular subjective)
зача́тъците (definite plural subjective)
зача́тъка (definite objective singular)
зача́тъците (definite objective plural)
зача́тъка (count-form plural)

From заче́на (začéna, “to begot”) + -тък (-tǎk), from an earlier Proto-Slavic *začętъkъ. Cognate with Russian зача́ток (začátok).


остатък

bg-noun

оста́тък • (ostátǎk) m (relational adjective оста́тъчен)

оста́тък (canonical)
ostátǎk (romanization)
оста́тъчен (adjective relational)
оста́тък (indefinite singular)
оста́тъци (indefinite plural)
оста́тъкът (definite singular subjective)
оста́тъците (definite plural subjective)
оста́тъка (definite objective singular)
оста́тъците (definite objective plural)
оста́тъка (count-form plural)

From Proto-Slavic *ostatъkъ. By surface analysis, оста́я (ostája, “to leave”) + -тък (-tǎk); alternatively derivable from оста́на (ostána, “to remain”). Cognate with Macedonian остаток (ostatok), Serbo-Croatian оста́так, Russian оста́ток (ostátok).


белтък

bg-noun

белтъ́к • (beltǎ́k) m

белтъ́к (canonical)
beltǎ́k (romanization)
белтъ́к (indefinite singular)
белтъ́ци (indefinite plural)
белтъ́кът (definite singular subjective)
белтъ́ците (definite plural subjective)
белтъ́ка (definite objective singular)
белтъ́ците (definite objective plural)
белтъ́ка (count-form plural)

Re-analyzed from an earlier Proto-Slavic *bělъkъ to rhyme with Bulgarian жълтъ́к (žǎltǎ́k, “yolk”). Morphologically equivalent to бял (bjal, “white”) + -ък (-ǎk).


участък

уча́стък • (učástǎk) m

уча́стък (canonical)
učástǎk (romanization)
уча́стък (indefinite singular)
уча́стъци (indefinite plural)
уча́стъкът (definite singular subjective)
уча́стъците (definite plural subjective)
уча́стъка (definite objective singular)
уча́стъците (definite objective plural)
уча́стъка (count-form plural)

Borrowed from Russian уча́сток (učástok). Morphologically from у- (u-) + ча́ст (část, “part”) + -ък (-ǎk).

affix

участък на полицията


свитък

bg-noun

сви́тък • (svítǎk) m

сви́тък (canonical)
svítǎk (romanization)
сви́тък (indefinite singular)
сви́тъци (indefinite plural)
сви́тъкът (definite singular subjective)
сви́тъците (definite plural subjective)
сви́тъка (definite objective singular)
сви́тъците (definite objective plural)
сви́тъка (count-form plural)

From сви́я (svíja, “to curl, to roll”) + -тък (-tǎk), from an earlier Proto-Slavic *sъvitъkъ. Cognate with Macedonian свиток (svitok), Serbo-Croatian сви́так, Russian сви́ток (svítok).

affix

нави́тък

витък (vitǎk)

разви́тък

витък (vitǎk)


добитък

bg-noun

доби́тък • (dobítǎk) m

доби́тък (canonical)
dobítǎk (romanization)
доби́тък (indefinite singular)
доби́тъци (indefinite plural)
доби́тъкът (definite singular subjective)
доби́тъците (definite plural subjective)
доби́тъка (definite objective singular)
доби́тъците (definite objective plural)
доби́тъка (count-form plural)

From доби́я (dobíja, “to extract, to acquire”) + -тък (-tǎk), from an earlier Proto-Slavic *dobytъkъ. Cognate with Belarusian дабы́так (dabýtak), Macedonian добиток (dobitok), Polish dobytek, Serbo-Croatian доби́так, Ukrainian добу́ток (dobútok).


податък

bg-noun

пода́тък • (podátǎk) m

пода́тък (canonical)
podátǎk (romanization)
пода́тък (indefinite singular)
пода́тъци (indefinite plural)
пода́тъкът (definite singular subjective)
пода́тъците (definite plural subjective)
пода́тъка (definite objective singular)
пода́тъците (definite objective plural)
пода́тъка (count-form plural)

From пода́м (podám, “to pass, to give to”) + -тък (-tǎk), from an earlier Proto-Slavic *podatъkъ. Cognate with Macedonian податок (podatok), Serbo-Croatian пода́так and etymologically identical with Ukrainian пода́ток (podátok, “tax, duty”) (but not synonymous).

cog

(historical) formal data (about events/people/facts)


отрязък

bg-noun

отря́зък • (otrjázǎk) m

отря́зък (canonical)
otrjázǎk (romanization)
отря́зък (indefinite singular)
отря́зъци (indefinite plural)
отря́зъкът (definite singular subjective)
отря́зъците (definite plural subjective)
отря́зъка (definite objective singular)
отря́зъците (definite objective plural)
отря́зъка (count-form plural)

From отре́жа (otréža, “to cut off, to chip”) + -ък (-ǎk).

affix

отря́зък от вре́ме


пещ

pešt (romanization)
пещ (indefinite singular)
пе́щи (indefinite plural)
пещта́ (definite singular)
пе́щите (definite plural)

From Proto-Slavic *peťь, from Proto-Balto-Slavic *péktis, from Proto-Indo-European *pékʷtis, from *pekʷ-.


стъпка

bg-noun

стъ́пка • (stǎ́pka) f

стъ́пка (canonical)
stǎ́pka (romanization)
стъ́пка (indefinite singular)
стъ́пки (indefinite plural)
стъ́пката (definite singular)
стъ́пките (definite plural)

стъ́пка по стъ́пка


въркоч

върко́ч • (vǎrkóč) m

върко́ч (canonical)
vǎrkóč (romanization)
върко́ч (indefinite singular)
върко́чът (definite singular subjective)
върко́ча (definite objective singular)

bg-ndecl

върко́ч</n:sg>

From dialectal въ́ркам (vǎ́rkam, “to toil”) + -оч (-oč).


бъркоч

bg-noun

бъ́ркоч • (bǎ́rkoč) m

бъ́ркоч (canonical)
bǎ́rkoč (romanization)
бъ́ркоч (indefinite singular)
бъ́ркочът (definite singular subjective)
бъ́ркоча (definite objective singular)

bg-ndecl

бъ́ркоч</n:sg>

From бъ́ркам (bǎ́rkam, “to stir”) + -оч (-oč).


бълвоч

bg-noun

бълво́ч • (bǎlvóč) m

бълво́ч (canonical)
bǎlvóč (romanization)
бълво́ч (indefinite singular)
бълво́чът (definite singular subjective)
бълво́ча (definite objective singular)

bg-ndecl

бълво́ч</n:sg>

From бъ́лвам (bǎ́lvam, “to vomit”) + -оч (-oč).


пикоч

bg-noun

пи́коч • (píkoč) m (relational adjective пи́кочен)

пи́коч (canonical)
píkoč (romanization)
пи́кочен (adjective relational)
пи́коч (indefinite singular)
пи́кочът (definite singular subjective)
пи́коча (definite objective singular)

From пи́кам (píkam, “to urinate”) + -оч (-oč).


гнилоч

bg-noun

гнило́ч • (gnilóč) m

гнило́ч (canonical)
gnilóč (romanization)
гнило́ч (indefinite singular)
гнило́чът (definite singular subjective)
гнило́ча (definite objective singular)


къркоч

къ́ркоч • (kǎ́rkoč) m

къ́ркоч (canonical)
kǎ́rkoč (romanization)
къ́ркоч (indefinite singular)
къ́ркочът (definite singular subjective)
къ́ркоча (definite objective singular)

From къ́ркам (kǎ́rkam, “to croak; to drink alcohol”) + -оч (-oč).


сволоч

bg-noun

сво́лоч • (svóloč) m

сво́лоч (canonical)
svóloč (romanization)
сво́лоч (indefinite singular)
сво́лочът (definite singular subjective)
сво́лоча (definite objective singular)

bg-ndecl

сво́лоч</n:sg>

Borrowed from Russian сво́лочь (svóločʹ), from Proto-Slavic *sъvolčь.

bor+

(derogatory) gang, riffraff, rabble of people


глупоч

bg-noun

глу́поч • (glúpoč) f

глу́поч (canonical)
glúpoč (romanization)
глу́поч (indefinite singular)
глупочта́ (definite singular)

From глуп (glup, “stupid”) (obsolete) + -оч (-oč).

affix

Телевизията днес бълва само глупоч.

The television nowadays only vomits /broadcasts/ derogatory programs.

(figurative, collective) derogatory values, demeanor, fashion


главоч

bg-noun

главо́ч • (glavóč) m

главо́ч (canonical)
glavóč (romanization)
главо́ч (indefinite singular)
главо́чи (indefinite plural)
главо́чът (definite singular subjective)
главо́чите (definite plural subjective)
главо́ча (definite objective singular)
главо́чите (definite objective plural)
главо́ча (count-form plural)

From глава́ (glavá, “head”) + -оч (-oč).


съзнание

съзна́ние • (sǎznánie) n

съзна́ние (canonical)
sǎznánie (romanization)
съзна́ние (indefinite singular)
съзна́нието (definite singular)

bg-ndecl

съзна́ние</n:sg>

гу́бя съзна́ние


демогеронт

bg-noun

демогеро́нт • (demogerónt) m

демогеро́нт (canonical)
demogerónt (romanization)
демогеро́нт (indefinite singular)
демогеро́нти (indefinite plural)
демогеро́нтът (definite singular subjective)
демогеро́нтите (definite plural subjective)
демогеро́нта (definite objective singular)
демогеро́нтите (definite objective plural)
демогеро́нте (singular vocative)
демогеро́нти (plural vocative)

bg-ndecl

демогеро́нт<(h)>

bg:демогеронт


чехъл

bg-noun

че́хъл • (čéhǎl) m

че́хъл (canonical)
čéhǎl (romanization)
че́хъл (indefinite singular)
че́хли (indefinite plural)
че́хълът (definite singular subjective)
че́хлите (definite plural subjective)
че́хъла (definite objective singular)
че́хлите (definite objective plural)
че́хъла (count-form plural)


меденка

ме́денка • (médenka) f

ме́денка (canonical)
médenka (romanization)
ме́денка (indefinite singular)
ме́денки (indefinite plural)
ме́денката (definite singular)
ме́денките (definite plural)

From мед (med, “honey”) + -енка (-enka). Formally reflects an earlier Proto-Slavic *meděnъka (“honey product”).

inh

gingerbread (sweet cake made with honey)

(figurative) sweet, juicy fruit (of pear, apple, plum)


меденица

bg-noun

ме́деница • (médenica) f

ме́деница (canonical)
médenica (romanization)
ме́деница (indefinite singular)
ме́деници (indefinite plural)
ме́деницата (definite singular)
ме́дениците (definite plural)

From мед (med, “honey”) + -еница (-enica). Formally reflects an earlier Proto-Slavic *meděnica (“honey product”).


дясно

bg-noun

дя́сно • (djásno) n

дя́сно (canonical)
djásno (romanization)
дя́сно (indefinite singular)
дя́сното (definite singular)

A nominalization of де́сен (désen, “right”) + -о (-o).

полити́ческо дя́сно


стръмно

стръ́мно • (strǎ́mno) n

стръ́мно (canonical)
strǎ́mno (romanization)
стръ́мно (indefinite singular)
стръ́мното (definite singular)

bg-ndecl

стръ́мно</n:sg>

A nominalization of стръ́мен (strǎ́men, “steep”) + -о (-o).

Пещера́та се нами́ра в стръ́мното.

(colloquial) sharp slope, uphill, arduous surface


ляво

bg-noun

ля́во • (ljávo) n

ля́во (canonical)
ljávo (romanization)
ля́во (indefinite singular)
ля́вото (definite singular)

A nominalization of ляв (ljav, “left”) + -о (-o).

полити́ческо ля́во


висше

ви́сше • (vísše) n

ви́сше (canonical)
vísše (romanization)
ви́сше (indefinite singular)
ви́сши (indefinite plural)
ви́сшето (definite singular)
ви́сшите (definite plural)

Short for Bulgarian ви́сше образова́ние (vísše obrazovánie, “graduate education”). Formally equivalent to висш (visš, “upper, higher”) + -е (-e).

cog

ви́сше образова́ние

И́мам две ви́сши.


домашно

bg-noun

дома́шно • (domášno) n

дома́шно (canonical)
domášno (romanization)
дома́шно (indefinite singular)
дома́шни (indefinite plural)
дома́шното (definite singular)
дома́шните (definite plural)

bg-ndecl

дома́шно<+и>

A nominalization of дома́шен (domášen, “domestic”) + -о (-o).


дебляци

де́бляци (canonical)
débljaci (romanization)
де́бляци (indefinite plural)
де́бляците (definite plural)

bg-ndecl

де́бляци</n:pl>

Plural of an earlier де́бляк (débljak), formed from де́бло (déblo, “thick chunk of wood”) (dialectal) + -як (-jak).

affix

(dialectal, plural only) chunks of wood (used for making charcoal)


червено

bg-noun

черве́но • (červéno) n

черве́но (canonical)
červéno (romanization)
черве́но (indefinite singular)
черве́ното (definite singular)

bg-ndecl

черве́но</n:sg>

A nominalization of черве́н (červén, “red”) + -о (-o).


тръне

bg-noun

тръ́не • (trǎ́ne) n

тръ́не (canonical)
trǎ́ne (romanization)
тръ́не (indefinite singular)
тръ́нето (definite singular)

From Proto-Slavic *tьrnьje (“shrubs”), originally a collective sg. tantum with meaning cluster of thorns. Morphologically, equivalent to трън (trǎn, “thorn”) + -е (-e).

(dialectal, collective) shrubs, thorns, briars


бяло

бя́ло • (bjálo) n

бя́ло (canonical)
bjálo (romanization)
бя́ло (indefinite singular)
бя́лото (definite singular)

A nominalization of бял (bjal, “white”) + -о (-o).


грозде

гро́зде • (grózde) n (relational adjective гро́здов)

гро́зде (canonical)
grózde (romanization)
гро́здов (adjective relational)
гро́зде (indefinite singular)
грозда́ (indefinite plural)
гро́здето (definite singular)
грозда́та (definite plural)

bg-ndecl

гро́зде<c+а>

From Proto-Slavic *grozdьje (“grapes”), originally a collective sg. tantum with meaning cluster of grapes. Morphologically, equivalent to грозд (grozd, “single grape”) + -е (-e).

черве́но гро́зде

dark grapes (literally, “red/crimson grapes”)

бя́ло гро́зде

(collective) fruits of plants from genus Vitis


дърве

bg-noun

дъ́рве • (dǎ́rve) n

дъ́рве (canonical)
dǎ́rve (romanization)
дъ́рве (indefinite singular)
дървя́ (indefinite plural)
дъ́рвето (definite singular)
дървя́та (definite plural)

From Proto-Slavic *drъvьje (“trees”), originally meaning cluster of trees. Morphologically, equivalent to дърво́ (dǎrvó, “tree”) + -е (-e).

ка́мъне и дъ́рве изче́знаха там


камъне

ка́мъне • (kámǎne) pl

ка́мъне (canonical)
kámǎne (romanization)
ка́мъне (indefinite plural)
ка́мънете (definite plural)

bg-ndecl

ка́мъне</n:pl>

From Proto-Slavic *kamenьje (“gravel”), originally meaning cluster of stones, rocks. Morphologically, equivalent to ка́мен (kámen, “stone”) (dated) + -е (-e).

affix

ка́мъне и дъ́рве изче́знаха там

(poetic, collective) gravel, rocks, stone rubbles


кюфте

bg-noun

кюфте́ • (kjufté) n

кюфте́ (canonical)
kjufté (romanization)
кюфте́ (indefinite singular)
кюфте́та (indefinite plural)
кюфте́то (definite singular)
кюфте́тата (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish كوفته (köfte), from Persian کوفته (kōfta, “kofta”).

bor+

(figurative) butterball, fatso (short fat person)


храсте

bg-noun

хра́сте • (hráste) pl

хра́сте (canonical)
hráste (romanization)
хра́сте (indefinite plural)
хра́стете (definite plural)

bg-ndecl

хра́сте</n:pl>

From Proto-Slavic *xvorstьje (“bushes”), originally meaning cluster of bushes. Morphologically, equivalent to храст (hrast, “thorn”) + -е (-e). Cognate with Russian хворо́стье pl (xvoróstʹje) (dialectal) and (except for the grammatical classification) formally equivalent to Old Church Slavonic хврастиѥ n (xvrastije) (Serbian rendition), Slovene hrástje n, Czech chrastí n, Slovak chrastie n.

cog

(plural only, collective) bushes, shrubs


ищах

bg-noun

ища́х • (ištáh) m

ища́х (canonical)
ištáh (romanization)
ища́х (indefinite singular)
ища́си (indefinite plural)
ища́хът (definite singular subjective)
ища́сите (definite plural subjective)
ища́ха (definite objective singular)
ища́сите (definite objective plural)
ища́ха (count-form plural)

From an earlier ишти́х (ištíh), ишта́х (ištáh), borrowed from Ottoman Turkish اشتاه (iştah), from Classical Persian اِشْتِها (ištihā), from Arabic اِشْتِهاء (ištihāʔ).

der

Arabic اِشْتِهاء (ištihāʔ)


врабей

bg-noun

вра́бей • (vrábej) m (relational adjective вра́бски, diminutive врабче́)

вра́бей (canonical)
vrábej (romanization)
вра́бски (adjective relational)
врабче́ (diminutive)
вра́бей (indefinite singular)
вра́беи (indefinite plural)
вра́беят (definite singular subjective)
вра́беите (definite plural subjective)
вра́бея (definite objective singular)
вра́беите (definite objective plural)
вра́бея (count-form plural)
вра́бею (singular vocative)
вра́беи (plural vocative)

bg-ndecl

вра́бей<(v)>


сипей

bg-noun

си́пей • (sípej) m

си́пей (canonical)
sípej (romanization)
си́пей (indefinite singular)
си́пеи (indefinite plural)
си́пеят (definite singular subjective)
си́пеите (definite plural subjective)
си́пея (definite objective singular)
си́пеите (definite objective plural)
си́пея (count-form plural)

From Proto-Slavic *sypьjь. Morphologically equivalent to си́пя (sípja, “to pour”) + -ей (-ej). Compare Proto-Slavic *sъpъ (“embankment”).


грездей

гре́здей • (grézdej) m

гре́здей (canonical)
grézdej (romanization)
гре́здей (indefinite singular)
гре́здеи (indefinite plural)
гре́здеят (definite singular subjective)
гре́здеите (definite plural subjective)
гре́здея (definite objective singular)
гре́здеите (definite objective plural)
гре́здея (count-form plural)

From Proto-Slavic *grezdьjь; equivalent to грезд (grezd, “shoot, nub”) + -ей (-ej).


лишей

ли́шей • (líšej) m

ли́шей (canonical)
líšej (romanization)
ли́шей (indefinite singular)
ли́шеи (indefinite plural)
ли́шеят (definite singular subjective)
ли́шеите (definite plural subjective)
ли́шея (definite objective singular)
ли́шеите (definite objective plural)
ли́шея (count-form plural)

From Proto-Slavic *lišьjь (a doublet of Proto-Slavic *lišajь whence dialectal ли́шай (líšaj)). Equivalent to лих (lih, “contentious”) + -ей (-ej).

doublet

ли́шай (líšaj)


къшей

bg-noun

къ́шей • (kǎ́šej) m

къ́шей (canonical)
kǎ́šej (romanization)
къ́шей (indefinite singular)
къ́шеи (indefinite plural)
къ́шеят (definite singular subjective)
къ́шеите (definite plural subjective)
къ́шея (definite objective singular)
къ́шеите (definite objective plural)
къ́шея (count-form plural)

From Proto-Slavic *kǫšьjь (or from *kǫsьjь, *kǫsějь with expressive palatalization of *-s- > *-š-). Equivalent to къс (kǎs, “piece, bite”) + -ей (-ej).

къ́шей хляб


полилей

полиле́й • (poliléj) m

полиле́й (canonical)
poliléj (romanization)
полиле́й (indefinite singular)
полиле́и (indefinite plural)
полиле́ят (definite singular subjective)
полиле́ите (definite plural subjective)
полиле́я (definite objective singular)
полиле́ите (definite objective plural)
полиле́я (count-form plural)

Transliteration of Ancient Greek πολῠ́ς (polús, “many”) + ἔλαιον (élaion, “oil”).


цирей

bg-noun

ци́рей • (círej) m

ци́рей (canonical)
círej (romanization)
ци́рей (indefinite singular)
ци́реи (indefinite plural)
ци́реят (definite singular subjective)
ци́реите (definite plural subjective)
ци́рея (definite objective singular)
ци́реите (definite objective plural)
ци́рея (count-form plural)

From an earlier Bulgarian чи́рей (čírej), from Proto-Slavic *čirьjь. Equivalent to чир (čir, “ulcer”) (dialectal) + -ей (-ej). Cognate with Serbo-Croatian чи̏р (“ulcer”), Slovene čȋr, čirȃj, Russian чи́рий (čírij), Ukrainian чи́р (čýr), чи́ряк (čýrjak), Polish сzуrеk.
Possibly a wanderwort found also in Greek σκίρρος (skírros, “callus”), Turkic (compare Turkish çirik (“pus”))


скрапей

bg-noun

скра́пей • (skrápej) m

скра́пей (canonical)
skrápej (romanization)
скра́пей (indefinite singular)
скра́пеи (indefinite plural)
скра́пеят (definite singular subjective)
скра́пеите (definite plural subjective)
скра́пея (definite objective singular)
скра́пеите (definite objective plural)
скра́пея (count-form plural)
скра́пею (singular vocative)
скра́пеи (plural vocative)

bg-ndecl

скра́пей<(v)>

From Old Church Slavonic скрапии m (skrapii), скрапиꙗ f (skrapija) (reflecting Proto-Slavic *skorpьjь, *skorpьja), an early borrowing from Ancient Greek σκορπῐ́ος (skorpíos), interpreted as a derivative with the suffix -ей (-ej). Cognate with Old East Slavic скоропии (skoropii), Serbo-Croatian скрап (“lappet”). Also loaned into Albanian skrapth (“poisonous bug”) (diminutive).
From the same origin (but borrowed in a more recent time) is the standard term Bulgarian скорпио́н (skorpión).


пършей

bg-noun

пъ́ршей • (pǎ́ršej) m

пъ́ршей (canonical)
pǎ́ršej (romanization)
пъ́ршей (indefinite singular)
пъ́ршеи (indefinite plural)
пъ́ршеят (definite singular subjective)
пъ́ршеите (definite plural subjective)
пъ́ршея (definite objective singular)
пъ́ршеите (definite objective plural)
пъ́ршея (count-form plural)

From Proto-Slavic *pьršьjь. Equivalent to пърх (pǎrh, “dust, fine powder”) (dialectal) + -ей (-ej). A doublet of dialectal пъ́ршай (pǎ́ršaj) (from Proto-Slavic *pьršajь).

doublet

пъ́ршай (pǎ́ršaj)


кършей

bg-noun

къ́ршей • (kǎ́ršej) m

къ́ршей (canonical)
kǎ́ršej (romanization)
къ́ршей (indefinite singular)
къ́ршеи (indefinite plural)
къ́ршеят (definite singular subjective)
къ́ршеите (definite plural subjective)
къ́ршея (definite objective singular)
къ́ршеите (definite objective plural)
къ́ршея (count-form plural)

Formally reflects *krъšьjь as if from кръш (krǎš, “fracture, breaking”) (dialectal) + -ей (-ej). Given its usage, though, probably the word is a recent formation formed as a conflation of Bulgarian къ́рша (kǎ́rša, “to fracture, to break, to bend”) and Bulgarian къ́шей (kǎ́šej, “piece, bite”).

noncog

къ́ршей хляб


случайност

bg-noun

случа́йност • (slučájnost) f

случа́йност (canonical)
slučájnost (romanization)
случа́йност (indefinite singular)
случа́йности (indefinite plural)
случайността́ (definite singular)
случа́йностите (definite plural)

bg-ndecl

случа́йност<>

From случа́ен (slučáen, “random, accidental”) + -ост (-ost).


мирба

bg-noun

мирба́ • (mirbá) f

мирба́ (canonical)
mirbá (romanization)
мирба́ (indefinite singular)
мирбата́ (definite singular)

From Proto-Slavic *mirьba. Morphologically equivalent to мир (mir, “piece”) + -ба (-ba).


татба

та́тба • (tátba) f

та́тба (canonical)
tátba (romanization)
та́тба (indefinite singular)
та́тби (indefinite plural)
та́тбата (definite singular)
та́тбите (definite plural)

From Proto-Slavic *tatьba. Morphologically equivalent to тат (tat, “thief”) (dialectal) + -ба (-ba).


подялба

bg-noun

подя́лба • (podjálba) f

подя́лба (canonical)
podjálba (romanization)
подя́лба (indefinite singular)
поде́лби (indefinite plural)
подя́лбата (definite singular)
поде́лбите (definite plural)

bg-ndecl

подя́лба<(я)>

From по- (po-) + дя́лба (djálba, “division”) (dialectal).


поличба

bg-noun

поли́чба • (políčba) f

поли́чба (canonical)
políčba (romanization)
поли́чба (indefinite singular)
поли́чби (indefinite plural)
поли́чбата (definite singular)
поли́чбите (definite plural)

From по- (po-) + ли́чба (líčba, “sign, indication”) (dialectal).


раздялба

bg-noun

раздя́лба • (razdjálba) f

раздя́лба (canonical)
razdjálba (romanization)
раздя́лба (indefinite singular)
разде́лби (indefinite plural)
раздя́лбата (definite singular)
разде́лбите (definite plural)

bg-ndecl

раздя́лба<(я)>

From раз- (raz-) + дя́лба (djálba, “division”) (dialectal).

prefix

(dialectal) parting, breakup (of friendship, plight, engagement)


везба

bg-noun

везба́ • (vezbá) f

везба́ (canonical)
vezbá (romanization)
везба́ (indefinite singular)
везби́ (indefinite plural)
везба́та (definite singular)
везби́те (definite plural)

From Proto-Slavic *vęzьba. Morphologically equivalent to везя́ (vezjá, “to thread, to embroider”) + -ба (-ba).


личба

bg-noun

ли́чба • (líčba) f

ли́чба (canonical)
líčba (romanization)
ли́чба (indefinite singular)
ли́чби (indefinite plural)
ли́чбата (definite singular)
ли́чбите (definite plural)

From Proto-Slavic *ličьba. Morphologically equivalent to лича́ (ličá, “to seem, to indicate”) + -ба (-ba). Compare Macedonian лиџба (lidžba, “beauty”).


дялба

bg-noun

дя́лба • (djálba) f

дя́лба (canonical)
djálba (romanization)
дя́лба (indefinite singular)
де́лби (indefinite plural)
дя́лбата (definite singular)
де́лбите (definite plural)

From Proto-Slavic *dělьba. Morphologically equivalent to дял (djal, “share”) + -ба (-ba). Doublet of делба́ (delbá), a dialectal variant spread from Western dialects, which is more frequently attested.


разпоредба

разпоре́дба • (razporédba) f

разпоре́дба (canonical)
razporédba (romanization)
разпоре́дба (indefinite singular)
разпоре́дби (indefinite plural)
разпоре́дбата (definite singular)
разпоре́дбите (definite plural)

bg-ndecl

разпоре́дба<>

From разпоредя́ (razporedjá, “to give orders”) + -ба (-ba).


подредба

bg-noun

подре́дба • (podrédba) f

подре́дба (canonical)
podrédba (romanization)
подре́дба (indefinite singular)
подре́дби (indefinite plural)
подре́дбата (definite singular)
подре́дбите (definite plural)

From подредя́ (podredjá, “to arrange”) + -ба (-ba).

affix

(countable) permutation (particular arrangement)


хвалба

bg-noun

хвалба́ • (hvalbá) f

хвалба́ (canonical)
hvalbá (romanization)
хвалба́ (indefinite singular)
хвалби́ (indefinite plural)
хвалба́та (definite singular)
хвалби́те (definite plural)

From Old Church Slavonic хвальба (xvalĭba), from Proto-Slavic *xvalьba. Morphologically equivalent to хва́ла (hvála, “praise”) + -ба (-ba).


стрелба

стрелба́ • (strelbá) f

стрелба́ (canonical)
strelbá (romanization)
стрелба́ (indefinite singular)
стрелби́ (indefinite plural)
стрелба́та (definite singular)
стрелби́те (definite plural)

From Proto-Slavic *strělьba. Morphologically equivalent to стрела́ (strelá, “arrow”) + -ба (-ba).


тъжба

тъ́жба • (tǎ́žba) f

тъ́жба (canonical)
tǎ́žba (romanization)
тъ́жба (indefinite singular)
тъ́жби (indefinite plural)
тъ́жбата (definite singular)
тъ́жбите (definite plural)

From Proto-Slavic *tǫžьba. Morphologically equivalent to тъжа́ (tǎžá, “to grieve, to lament”) + -ба (-ba).


целба

bg-noun

це́лба • (célba) f

це́лба (canonical)
célba (romanization)
це́лба (indefinite singular)
це́лбата (definite singular)

From Old Church Slavonic цѣльба (cělĭba), from Proto-Slavic *cělьba. Morphologically equivalent to цял (cjal, “full, complete”) + -ба (-ba).

affix

(obsolete, dated) medical treatment, healing


жладва

bg-noun

жла́два • (žládva) f

жла́два (canonical)
žládva (romanization)
жла́два (indefinite singular)
жла́двата (definite singular)

bg-ndecl

жла́два</n:sg>

From Old Church Slavonic жладьба (žladĭba) with colloquial assimilation of -дб- → -дв-, from Proto-Slavic *žеldьba. Morphologically equivalent to жла́дя (žládja, “to pay”) (obsolete, archaic) + -ба (-ba).


врачба

bg-noun

врачба́ • (vračbá) f

врачба́ (canonical)
vračbá (romanization)
врачба́ (indefinite singular)
врачби́ (indefinite plural)
врачба́та (definite singular)
врачби́те (definite plural)

From Old Church Slavonic врачьба (vračĭba), from Proto-Slavic *vьračьba. Morphologically equivalent to врач (vrač, “fortune teller”) + -ба (-ba).

affix

(dialectal, uncountable) fortune telling


святба

bg-noun

свя́тба • (svjátba) f

свя́тба (canonical)
svjátba (romanization)
свя́тба (indefinite singular)
свя́тбата (definite singular)

bg-ndecl

свя́тба</n:sg>

From Old Church Slavonic свѧтьба, from Proto-Slavic *svętьba. Morphologically equivalent to свят (svjat, “holy”) + -ба (-ba).

(dated) sanctification (ecclesiastical ritual)


лечба

bg-noun

ле́чба • (léčba) f

ле́чба (canonical)
léčba (romanization)
ле́чба (indefinite singular)
ле́чбата (definite singular)

From Old Church Slavonic лѣчьба (lěčĭba), from Proto-Slavic *lěčьba. Morphologically equivalent to лек (lek, “remedy”) + -ба (-ba).

(obsolete, uncountable) medical treatment, healing


уредба

уре́дба • (urédba) f

уре́дба (canonical)
urédba (romanization)
уре́дба (indefinite singular)
уре́дби (indefinite plural)
уре́дбата (definite singular)
уре́дбите (definite plural)

From уредя́ (uredjá, “to set up, to resolve”) + -ба (-ba).

affix

киноуре́дба

радиоуре́дба


алчба

bg-noun

а́лчба • (álčba) f

а́лчба (canonical)
álčba (romanization)
а́лчба (indefinite singular)
а́лчбата (definite singular)

From Old Church Slavonic алчьба (alčĭba, “hunger, thirst”), from Proto-Slavic *оlčьba, *alьčьba. Morphologically equivalent to а́лчен (álčen, “greedy”) + -ба (-ba).


съдба

bg-noun

съдба́ • (sǎdbá) f

съдба́ (canonical)
sǎdbá (romanization)
съдба́ (indefinite singular)
съдби́ (indefinite plural)
съдбата́ (definite singular)
съдби́те (definite plural)

From Proto-Slavic *sǫdьba. Morphologically equivalent to съд (sǎd, “judgement; justice court”) + -ба (-ba).

affix

(colloquial) judgement, judicial decision


дажба

bg-noun

да́жба • (dážba) f

да́жба (canonical)
dážba (romanization)
да́жба (indefinite singular)
да́жби (indefinite plural)
да́жбата (definite singular)
да́жбите (definite plural)

Simplified from an earlier даждба (daždba), from Proto-Slavic *daďьba. Morphologically equivalent to Bulgarian дам (dam), да́да (dáda, “to give”) + -ба (-ba).


просба

про́сба • (prósba) f

про́сба (canonical)
prósba (romanization)
про́сба (indefinite singular)
про́сби (indefinite plural)
про́сбата (definite singular)
про́сбите (definite plural)

From Proto-Slavic *prosьba. Morphologically equivalent to про́ся (prósja, “to beg”) + -ба (-ba).


страдба

стра́дба • (strádba) f

стра́дба (canonical)
strádba (romanization)
стра́дба (indefinite singular)
стра́дбата (definite singular)

bg-ndecl

стра́дба</n:sg>

From Old Church Slavonic страдьба (stradĭba), from Proto-Slavic *stradьba. Morphologically equivalent to стра́дам (strádam, “to suffer”) + -ба (-ba).


галба

bg-noun

галба́ • (galbá) f

галба́ (canonical)
galbá (romanization)
галба́ (indefinite singular)
галба́та (definite singular)

From га́ля (gálja, “to caress”) + -ба (-ba).


повторяемост

повторя́емост

повторя́емост • (povtorjáemost) f

повторя́емост (canonical)
povtorjáemost (romanization)
повторя́емост (indefinite singular)
повтореемостта́ (definite singular)

bg-ndecl

повторя́емост</n:sg>

From повторя́ем (povtorjáem, “repeatable”) + -ост (-ost).

affix

(uncountable) repeatability (prolonged, continuous)


повторимост

bg-noun

повтори́мост

повтори́мост • (povtorímost) f

повтори́мост (canonical)
povtorímost (romanization)
повтори́мост (indefinite singular)
повторимостта́ (definite singular)

bg-ndecl

повтори́мост</n:sg>

From повтори́м (povtorím, “repeatable”) + -ост (-ost).


прид

prid (romanization)
прид (indefinite singular)
при́дове (indefinite plural)
при́дът (definite singular subjective)
при́довете (definite plural subjective)
при́да (definite objective singular)
при́довете (definite objective plural)
при́да (count-form plural)

From Proto-Slavic *pridъ; equivalent to при (pri, “at”) + -д (-d).


прид

prid (romanization)
прид (indefinite singular)
придта́ (definite singular)

From Proto-Slavic *pridь (i-stem), related to the secondary meaning of the o-stem noun.


водещ

во́дещ (canonical)
vódešt (romanization)
во́деща (feminine)
во́дещ (indefinite singular)
во́дещи (indefinite plural)
во́дещият (definite singular subjective)
во́дещите (definite plural subjective)
во́дещия (definite objective singular)
во́дещите (definite objective plural)
во́дещ (singular vocative)
во́дещи (singular vocative)
во́дещи (plural vocative)

Fossilized present active participle of Bulgarian во́дя (vódja, “to lead”) + -ещ (-ešt).


чушле

bg-noun

чушле́ • (čušlé) n

чушле́ (canonical)
čušlé (romanization)
чушле́ (indefinite singular)
чушле́та (indefinite plural)
чушле́то (definite singular)
чушле́тата (definite plural)

suffix

чу́шка (čúška) + -ле (-le)

чу́шка чушка#Bulgarian

diminutive of чу́шка (čúška): (small) pepper


мъжле

bg-noun

мъжле́ • (mǎžlé) n

мъжле́ (canonical)
mǎžlé (romanization)
мъжле́ (indefinite singular)
мъжле́та (indefinite plural)
мъжле́то (definite singular)
мъжле́тата (definite plural)


братле

братле́ • (bratlé) n

братле́ (canonical)
bratlé (romanization)
братле́ (indefinite singular)
братле́та (indefinite plural)
братле́то (definite singular)
братле́тата (definite plural)


ножле

ножле́ • (nožlé) n

ножле́ (canonical)
nožlé (romanization)
ножле́ (indefinite singular)
ножле́та (indefinite plural)
ножле́то (definite singular)
ножле́тата (definite plural)


мишле

мишле́ • (mišlé) n

мишле́ (canonical)
mišlé (romanization)
мишле́ (indefinite singular)
мишле́та (indefinite plural)
мишле́то (definite singular)
мишле́тата (definite plural)

ми́шка мишка#Bulgarian

diminutive of ми́шка (míška): (small) mouse


вратле

вратле́ • (vratlé) n

вратле́ (canonical)
vratlé (romanization)
вратле́ (indefinite singular)
вратле́та (indefinite plural)
вратле́то (definite singular)
вратле́тата (definite plural)


книжле

книжле́ • (knižlé) n

книжле́ (canonical)
knižlé (romanization)
книжле́ (indefinite singular)
книжле́та (indefinite plural)
книжле́то (definite singular)
книжле́тата (definite plural)

кни́га книга#Bulgarian

diminutive of кни́га (kníga): small book, light reading


косат

коса́т (canonical)
kosát (romanization)
коса́че (diminutive)
коса́т (indefinite singular)
коса́ти (indefinite plural)
коса́тът (definite singular subjective)
коса́тите (definite plural subjective)
коса́та (definite objective singular)
коса́тите (definite objective plural)
коса́та (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *kosatъ (“fin”). By surface analysis, коса́ (kosá, “scythe”) + -ат (-at).

surf

Audio

(by extension) zope, bream (cyprinid fish of genus Abramis)


гидия

гиди́я (canonical)
gidíja (romanization)
гиди́йка (feminine)
гиди́я (indefinite singular)
гиди́и (indefinite plural)
гиди́ята (definite singular)
гиди́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish گیدی (gidi, “pimp”) (extended with the suffix -ия (-ija)), along with Serbo-Croatian đidija. Equivalent to Turkish gidi.

bor+

луд гиди́я

(colloquial) youth, daredevil, desperado (brave and agile youth, prone to take risks)


светия

bg-noun

свети́я • (svetíja) m

свети́я (canonical)
svetíja (romanization)
свети́я (indefinite singular)
свети́и (indefinite plural)
свети́ята (definite singular)
свети́ите (definite plural)

An old ī-stem agent noun from Proto-Slavic *svęti. Extended at a later time with the suffix -ия (-ija).

Вси свети́и


бурия

бури́я • (buríja) f

бури́я (canonical)
buríja (romanization)
бури́я (indefinite singular)
бури́и (indefinite plural)
бури́ята (definite singular)
бури́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish بورو (boru, “duct”) (extended with the suffix -ия (-ija)). Equivalent to Turkish boru.

bor+

(colloquial) duct, pipe of an old-time furnace


гемия

bg-noun

геми́я • (gemíja) f (diminutive геми́йка)

геми́я (canonical)
gemíja (romanization)
геми́йка (diminutive)
геми́я (indefinite singular)
геми́и (indefinite plural)
геми́ята (definite singular)
геми́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish گیمی (gemi, “boat”) (extended with the suffix -ия (-ija)). Equivalent to Turkish gemi.

bor+

(colloquial) medium-size boat usually with a sail


вития

вити́я (canonical)
vitíja (romanization)
вити́йка (feminine)
вити́я (indefinite singular)
вити́и (indefinite plural)
вити́ята (definite singular)
вити́ите (definite plural)

An old ī-stem agent noun borrowed from Russian вити́я (vitíja), ultimately from Old Church Slavonic вѣтии (větii), from Proto-Slavic *věti. Reanalyzed in Russian and whence Bulgarian with the suffix -ия (-ija).


ладия

bg-noun

ла́дия • (ládija) f (diminutive ла́дийка)

ла́дия (canonical)
ládija (romanization)
ла́дийка (diminutive)
ла́дия (indefinite singular)
ла́дии (indefinite plural)
ла́дията (definite singular)
ла́диите (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *oldi (ī-stem), reanalyzed as a ja-stem in -ия (-ija). Doublet of лодка (lodka) (East Slavic borrowing).


лакомия

bg-noun

лакоми́я • (lakomíja) f

лакоми́я (canonical)
lakomíja (romanization)
лакоми́я (indefinite singular)
лакоми́ята (definite singular)

bg-ndecl

лакоми́я</n:sg>

From ла́ком (lákom, “glutton”) + -ия (-ija).


носия

bg-noun

носи́я • (nosíja) f

носи́я (canonical)
nosíja (romanization)
носи́я (indefinite singular)
носи́и (indefinite plural)
носи́ята (definite singular)
носи́ите (definite plural)

From но́ся (nósja, “to carry”) + -ия (-ija).

наро́дна носи́я


просия

проси́я • (prosíja) f

проси́я (canonical)
prosíja (romanization)
проси́я (indefinite singular)
проси́и (indefinite plural)
проси́ята (definite singular)
проси́ите (definite plural)

From про́ся (prósja, “to beg”) + -ия (-ija).


околия

око́лия • (okólija) f

око́лия (canonical)
okólija (romanization)
око́лия (indefinite singular)
око́лии (indefinite plural)
око́лията (definite singular)
око́лиите (definite plural)

From о́коло (ókolo, “around”) (adverb) + -ия (-ija).

affix

(historical) administrative unit (consisting of several municipalities)


робия

bg-noun

роби́я • (robíja) f

роби́я (canonical)
robíja (romanization)
роби́я (indefinite singular)
роби́и (indefinite plural)
роби́ята (definite singular)
роби́ите (definite plural)


подвързия

подвързи́я • (podvǎrzíja) f

подвързи́я (canonical)
podvǎrzíja (romanization)
подвързи́я (indefinite singular)
подвързи́и (indefinite plural)
подвързи́ята (definite singular)
подвързи́ите (definite plural)

bg-ndecl

подвързи́я<>

From подвъ́рзвам (podvǎ́rzvam, “to case in”) + -ия (-ija).


разсипия

bg-noun

разсипи́я • (razsipíja) f

разсипи́я (canonical)
razsipíja (romanization)
разсипи́я (indefinite singular)
разсипи́ята (definite singular)

bg-ndecl

разсипи́я</n:sg>

From разси́пя (razsípja, “to strew around”) + -ия (-ija).


железария

bg-noun

железари́я • (železaríja) f

железари́я (canonical)
železaríja (romanization)
железари́я (indefinite singular)
железари́ята (definite singular)

bg-ndecl

железари́я</n:sg>

From железа́р (železár, “iron-smith”) + -ия (-ija).


ужасия

bg-noun

ужаси́я • (užasíja) f

ужаси́я (canonical)
užasíja (romanization)
ужаси́я (indefinite singular)
ужаси́и (indefinite plural)
ужаси́ята (definite singular)
ужаси́ите (definite plural)

From у́жас (úžas, “dread”) + -ия (-ija).

(colloquial) horror, unfortunate confluence of events


разправия

разправи́я • (razpravíja) f

разправи́я (canonical)
razpravíja (romanization)
разправи́я (indefinite singular)
разправи́ята (definite singular)

bg-ndecl

разправи́я</n:sg>

From разпра́вям се (razprávjam se, “to deal with, to argue”) + -ия (-ija).

affix

разпра́вям се


хубосия

bg-noun

хубоси́я • (hubosíja) f

хубоси́я (canonical)
hubosíja (romanization)
хубоси́я (indefinite singular)
хубоси́ята (definite singular)

bg-ndecl

хубоси́я</n:sg>

From the stem of ху́бост (húbost, “beauty”) + -ия (-ija).


разтурия

bg-noun

разтури́я • (razturíja) f

разтури́я (canonical)
razturíja (romanization)
разтури́я (indefinite singular)
разтури́ята (definite singular)

bg-ndecl

разтури́я</n:sg>

From разту́рям (raztúrjam, “to take away”) + -ия (-ija).

affix

(figurative) disintegration, collapse, breakup


търговия

bg-noun

търгови́я • (tǎrgovíja) f

търгови́я (canonical)
tǎrgovíja (romanization)
търгови́я (indefinite singular)
търгови́и (indefinite plural)
търгови́ята (definite singular)
търгови́ите (definite plural)

From търгу́вам (tǎrgúvam, “to trade”) + -ия (-ija).


гулия

gulija (romanization)
гули́я (indefinite singular)
гули́и (indefinite plural)
гули́ята (definite singular)
гули́ите (definite plural)

From Proto-Slavic *gulьja, cognate with Russian гулья (gulʹja, “swelling”) (dialectal), Ukrainian гуля (hulja, “swelling”) (dialectal), Slovak huľa (“ball”). Formed from the same root as Bulgarian жу́ля (žúlja, “to rub”), with the collective marker -ия (-ija).

Helianthus tuberosus
Helianthus tuberosus#Translingual

jerusalem artichoke (Helianthus tuberosus)

bg:Земна_ябълка


чудесия

bg-noun

чудеси́я • (čudesíja) f

чудеси́я (canonical)
čudesíja (romanization)
чудеси́я (indefinite singular)
чудеси́и (indefinite plural)
чудеси́ята (definite singular)
чудеси́ите (definite plural)

From чу́до (čúdo, “wonder”) (s-stem) + -ия (-ija). Cognate with Macedonian чудесија (čudesija).

affix

(colloquial) miracles, lucky confluence of events


проклетия

bg-noun

проклети́я • (prokletíja) f

проклети́я (canonical)
prokletíja (romanization)
проклети́я (indefinite singular)
проклети́и (indefinite plural)
проклети́ята (definite singular)
проклети́ите (definite plural)

bg-ndecl

проклети́я<>

From прокле́т (proklét, “cursed”) + -ия (-ija).

affix

(colloquial) spite, damnation, unfortunate confluence of events


неразбория

bg-noun

неразбори́я • (nerazboríja) f

неразбори́я (canonical)
nerazboríja (romanization)
неразбори́я (indefinite singular)
неразбори́и (indefinite plural)
неразбори́ята (definite singular)
неразбори́ите (definite plural)

bg-ndecl

неразбори́я<>

From не- (ne-) + разбо́р (razbór, “analysis”) + -ия (-ija).

affix

(colloquial) confusion, jumble, misunderstanding


пихтия

bg-noun

пихти́я • (pihtíja) f

пихти́я (canonical)
pihtíja (romanization)
пихти́я (indefinite singular)
пихти́и (indefinite plural)
пихти́ята (definite singular)
пихти́ите (definite plural)

Borrowed from Greek πηχτή (pichtí, “brawn”).

bor+

jelly (broth made of glazed egg albumen and gelatin)


озд

ozd (romanization)
озд (indefinite singular)
оздта́ (definite singular)

(dialectal, dated) peat, compost (dead organic matter)

(dialectal) green organic matter (that grass and leaves are made of)


патърдия

bg-noun

патърди́я • (patǎrdíja) f

патърди́я (canonical)
patǎrdíja (romanization)
патърди́я (indefinite singular)
патърди́и (indefinite plural)
патърди́ята (definite singular)
патърди́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish; equivalent to Modern Turkish patırdı (extended with the hyperbolic suffix -ия (-ija)).


возия

вози́я • (vozíja) f

вози́я (canonical)
vozíja (romanization)
вози́я (indefinite singular)
вози́и (indefinite plural)
вози́ята (definite singular)
вози́ите (definite plural)

From во́зя (vózja, “to ride, to convey”) + -ия (-ija).


балия

ба́лия (canonical)
bálija (romanization)
ба́лийца (feminine)
ба́лия (indefinite singular)
ба́лии (indefinite plural)
ба́лията (definite singular)
ба́лиите (definite plural)

An old ī-stem agent noun from Old Church Slavonic балии (balii), reanalyzed with the suffix -ия (-ija). Probably related to Bulgarian ба́я (bája, “to cast charms”).


завалия

bg-noun

завали́я • (zavalíja) m (feminine завали́йка)

завали́я (canonical)
zavalíja (romanization)
завали́йка (feminine)
завали́я (indefinite singular)
завали́и (indefinite plural)
завали́ята (definite singular)
завали́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish; equivalent to Modern Turkish zavallı (grammaticized with suffix -лия (-lija)).


оправия

oправи́я (canonical)
opravíja (romanization)
oправи́я (indefinite singular)
oправи́и (indefinite plural)
oправи́ята (definite singular)
oправи́ите (definite plural)

From опра́вям (oprávjam, “to fix, to resolve”) + -ия (-ija).


суегласие

bg-noun

суегла́сие • (sueglásie) n

суегла́сие (canonical)
sueglásie (romanization)
суегла́сие (indefinite singular)
суегла́сия (indefinite plural)
суегла́сието (definite singular)
суегла́сията (definite plural)

bg-ndecl

суегла́сие<>

From Old Church Slavonic соуѥгласьѥ (sujeglasĭje); equivalent to суе- (sue-, “futile”) + глас (glas, “voice”) + -ие (-ie).

inh

(poetic) idle talk, babbling (talk without content)


суесловие

bg-noun

суесло́вие • (sueslóvie) n (relational adjective суесло́вен)

суесло́вие (canonical)
sueslóvie (romanization)
суесло́вен (adjective relational)
суегла́сие (indefinite singular)
суегла́сия (indefinite plural)
суегла́сието (definite singular)
суегла́сията (definite plural)

bg-ndecl

суегла́сие<>

Borrowed from Old Church Slavonic соуѥсловьѥ (sujeslovĭje), possibly mediated via Russian суесло́вие (sujeslóvije), calque of Ancient Greek ματαιολογία (mataiología). Equivalent to суе- (sue-, “futile”) + сло́во (slóvo, “word, speech”) + -ие (-ie).

affix

(poetic, literary) idle claim/talk/promise (claim, talk, promise without content), verbiage


хвърлей

bg-noun

хвъ́рлей • (hvǎ́rlej) m

хвъ́рлей (canonical)
hvǎ́rlej (romanization)
хвърле́й (indefinite singular)
хвърле́и (indefinite plural)
хвърле́ят (definite singular subjective)
хвърле́ите (definite plural subjective)
хвърле́я (definite objective singular)
хвърле́ите (definite objective plural)
хвърле́я (count-form plural)

Formally from an earlier Proto-Slavic *xvъrlějь. Morphologically formed as хвъ́рлям (hvǎ́rljam, “to cast, to throw”) + -яй (-jaj).


перукар

bg-noun

перука́р • (perukár) m (feminine перука́рка)

перука́р (canonical)
perukár (romanization)
перука́рка (feminine)
перука́р (indefinite singular)
перука́ри (indefinite plural)
перука́рят (definite singular subjective)
перука́рите (definite plural subjective)
перука́ря (definite objective singular)
перука́рите (definite objective plural)
перука́ря (count-form plural)

Ostensibly an alteration of перукер, perhaps matching native patterns ending in -ар (-ar, profession suffix) like бръсна́р (brǎsnár), пека́р (pekár), etc. Sees use in the compound term перука́рница (perukárnica).

перуке́р перукер#Bulgarian


Средновековие

Средновеко́вие

средновеко́вен

Средновеко́вие • (Srednovekóvie) n (relational adjective средновеко́вен)

Средновеко́вие (canonical)
Srednovekóvie (romanization)
средновеко́вен (adjective relational)
Средновеко́вие (indefinite singular)

bg-ndecl

Средновеко́вие</n:sg>

сре́ден (sréden, “middle”) + -о- (-o-) + век (vek, “age, century”) (u-stem) + -ие (-ie)


върховие

bg-noun

върхо́вие • (vǎrhóvie) n (relational adjective върхо́вен)

върхо́вие (canonical)
vǎrhóvie (romanization)
върхо́вен (adjective relational)
върхо́вие (indefinite singular)
върхо́вие (indefinite plural)
върхо́вие (definite singular)
върхо́вие (definite plural)

From връх (vrǎh, “peak, top”) (u-stem) + -ие (-ie).

affix

(dialectal, collective) high elevation, highland


нивье

bg-noun

ни́вье • (nívje) n

ни́вье (canonical)
nívje (romanization)
ни́вье (indefinite singular)
нивя́ (indefinite plural)
ни́вьето (definite singular)
нивя́та (definite plural)

bg-ndecl

ни́вье</pl:нивя́>

From Proto-Slavic *ňivьje. Morphologically from нива (niva) + -ье (-je).

(dialectal) plane area near a mountain, highland


въстание

bg-noun

въста́ние • (vǎstánie) n

въста́ние (canonical)
vǎstánie (romanization)
въста́ние (indefinite singular)
въста́ния (indefinite plural)
въста́нието (definite singular)
въста́нията (definite plural)

Action noun of въста́на (vǎstána, “to rebel, to raise up”) + -ие (-ie). Formally reflects Proto-Slavic *vъstanьje. Cognate with Russian встава́ние (vstavánije), восста́ние (vosstánije, “uprising”).


височие

bg-noun

висо́чие • (visóčie) n

висо́чие (canonical)
visóčie (romanization)
висо́чие (indefinite singular)
висо́чия (indefinite plural)
висо́чието (definite singular)
висо́чията (definite plural)

Abstract noun from висо́к (visók, “high”) + -ие (-ie).


веселие

весе́лие • (vesélie) n

весе́лие (canonical)
vesélie (romanization)
весе́лие (indefinite singular)
весе́лия (indefinite plural)
весе́лието (definite singular)
весе́лията (definite plural)

From Old Church Slavonic весельѥ (veselĭje); cognate with Russian весе́лье (vesélʹje). Morphologically, an abstract noun from весе́л (vesél, “happy, joyful”) + -ие (-ie).


целомъдрие

bg-noun

целомъ́дрие • (celomǎ́drie) n

целомъ́дрие (canonical)
celomǎ́drie (romanization)
целомъ́дрие (indefinite singular)
целомъ́дрието (definite singular)

bg-ndecl

целомъ́дрие</n:sg>

From Old Church Slavonic цѣломѫдрьѥ (cělomǫdrĭje), а Calque of Ancient Greek σωφροσύνη (sōphrosúnē). Formed as цял (cjal, “whole”) + -о- (-o-) + мъ́дър (mǎ́dǎr, “wise”) + -ие (-ie).

affix

soundness of mind and soul, prudence, chastity


низовие

bg-noun

низо́вие • (nizóvie) n (relational adjective ни́зък)

низо́вие (canonical)
nizóvie (romanization)
ни́зък (adjective relational)
върхо́вие (indefinite singular)
върхо́вие (indefinite plural)
върхо́вие (definite singular)
върхо́вие (definite plural)

From низ (niz, “down”) (u-stem) + -ие (-ie).

(dialectal, collective) low elevation, lowland