ментовка

bg-noun

менто́вка • (mentóvka) f

менто́вка (canonical)
mentóvka (romanization)
менто́вка (indefinite singular)
менто́вки (indefinite plural rare)
менто́вката (definite singular)
менто́вките (definite plural rare)

bg-ndecl

менто́вка</pl:+􂀿r􂁀>

ме́нтов (méntov, “related to ме́нта (ménta, “mint”)”) + -ка (-ka).

affix

related to <i class="Cyrl mention" lang="bg">ме́нта</i> (ménta, “mint”)

mint liquor, schnapps concocted with Mentha


нанду

bg-noun

нанду́ • (nandú) n

нанду́ (canonical)
nandú (romanization)
нанду́ (indefinite singular)
нанду́та (indefinite plural)
нанду́то (definite singular)
нанду́тата (definite plural)

Borrowed from Spanish ñandú, of Guaraní origin.

rhea, nandu (South-American ratite bird)


възраст

въ́зраст • (vǎ́zrast) f or m (relational adjective въ́зрастен)

въ́зраст (canonical)
vǎ́zrast (romanization)
въ́зрастен (adjective relational)
въ́зраст (indefinite singular)
въ́зрасти (indefinite plural)
възрастта́ (definite singular)
въ́зрастите (definite plural)
въ́зраст (indefinite singular)
въ́зрасти (indefinite plural)
въ́зрастът (definite singular subjective)
въ́зрастите (definite plural subjective)
въ́зраста (definite objective singular)
въ́зрастите (definite objective plural)
въ́зраста (count-form plural)

bg-ndecl

въ́зраст<(f)>

Declension of въ́зраст (normal feminine declension)

Declension of въ́зраст (archaic masculine declension)

From Proto-Slavic *vъzorstь, a deverbal action noun of възраста́ pf (vǎzrastá), възра́ствам impf (vǎzrástvam, “to grow up, to mature”). Masculine declension reflecting Etymology 2.

чове́к на въ́зраст

a person of age (who has reached adulthood)

age (duration of being from birth until present)


възраст

bg-noun

въ́зраст • (vǎ́zrast) m (relational adjective въ́зрастов)

въ́зраст (canonical)
vǎ́zrast (romanization)
въ́зрастов (adjective relational)
въ́зраст (indefinite singular)
въ́зрасти (indefinite plural)
въ́зрастът (definite singular subjective)
въ́зрастите (definite plural subjective)
въ́зраста (definite objective singular)
въ́зрастите (definite objective plural)
въ́зраста (count-form plural)

From Old Church Slavonic въздрастъ (vŭzdrastŭ) (Proto-Slavic *vъzorstъ), a resultant noun of възраста́ pf (vǎzrastá), възра́ствам impf (vǎzrástvam, “to grow up, to mature”).


коливо

bg-noun

коли́во • (kolívo) n

коли́во (canonical)
kolívo (romanization)
коли́во (indefinite singular)
колива́ (indefinite plural)
коли́вото (definite singular)
колива́та (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *kolivo. Most likely from ко́ля (kólja, “to slaughter”) + -иво (-ivo).
Sometimes viewed as another meaning of Etymology 2.


коливо

bg-noun

ко́ливо • (kólivo) n

ко́ливо (canonical)
kólivo (romanization)
ко́ливо (indefinite singular)
ко́лива (indefinite plural)
ко́ливото (definite singular)
ко́ливата (definite plural)

Borrowed from Greek κόλλυβον (kóllyvon).

(dialectal, Eastern Orthodoxy) kollyva (ritual food)


гербераст

гербера́ст • (gerberást) m

гербера́ст (canonical)
gerberást (romanization)

From a blend of ГЕРБ (GERB, “the name of a Bulgarian political party, Citizens for European Development of Bulgaria”) + педера́ст (pederást, “pederast, faggot”).

blend

(slang, derogatory) Elector of political party GERB


негър

bg-noun

не́гър • (négǎr) m (feminine не́гърка, relational adjective не́гърски)

не́гър (canonical)
négǎr (romanization)
не́гърка (feminine)
не́гърски (adjective relational)
не́гър (indefinite singular)
не́гри (indefinite plural)
не́гърът (definite singular subjective)
не́грите (definite plural subjective)
не́гъра (definite objective singular)
не́грите (definite objective plural)
не́гъре (singular vocative)
не́гри (plural vocative)

bg-ndecl

не́гър<*(h)>


кантарион

bg-noun

кантарио́н • (kantarión) m

кантарио́н (canonical)
kantarión (romanization)
кантарио́н (indefinite singular)
кантарио́нът (definite singular subjective)
кантарио́на (definite objective singular)

bg-ndecl

кантарио́н</n:sg>

Borrowed from Ottoman Turkish, from Arabic قَنْطُورِيُون (qanṭūriyūn), from Ancient Greek κενταύρειον (kentaúreion). Cognate with English centaury.

der

قَنْطُورِيُون

Arabic قَنْطُورِيُون (qanṭūriyūn)

Hypericum perforatum
Hypericum perforatum#Translingual

(usually with жълт, uncountable) St. John's wort (Hypericum perforatum)


харамия

bg-noun

харами́я • (haramíja) m

харами́я (canonical)
haramíja (romanization)
харами́я (indefinite singular)
харами́и (indefinite plural)
харами́ята (definite singular)
харами́ите (definite plural)
харами́йо (singular vocative)
харами́и (plural vocative)

bg-ndecl

харами́я<(m)(h)>

Cognate with Macedonian арамија (aramija), Serbo-Croatian haramija, хара̀мија, Hungarian haramia. Via Ottoman Turkish حرامی, all ultimately from Arabic حَرَامِيّ (ḥarāmiyy).

(dated) bandit, ruffian, scoundrel, rebel, thief, robber


прадядо

bg-noun

пра́дядо • (prádjado) m

пра́дядо (canonical)
prádjado (romanization)
пра́дядо (indefinite singular)
пра́дядовци (indefinite plural)
пра́дяди (indefinite plural)
пра́дядове (archaic indefinite plural)
пра́дядото (definite singular)
пра́дядовците (definite plural)
пра́дядите (definite plural)
пра́дядовете (archaic definite plural)

bg-ndecl

пра́дядо<(m)(я)+овци+и+ове􂀿a􂁀>


вежда

bg-noun

ве́жда • (véžda) f

ве́жда (canonical)
véžda (romanization)
ве́жда (indefinite singular)
ве́жди (indefinite plural)
ве́ждата (definite singular)
ве́ждите (definite plural)

Inherited from Old Church Slavonic вѣжда (věžda), from Proto-Slavic *věďa.


арамия

арами́я • (aramíja) m

арами́я (canonical)
aramíja (romanization)
арами́я (indefinite singular)
арами́и (indefinite plural)
арами́ята (definite singular)
арами́ите (definite plural)
арами́йо (singular vocative)
арами́и (plural vocative)


скалолазка

скалола́зка • (skalolázka) f

скалола́зка (canonical)
skalolázka (romanization)
скалола́зка (indefinite singular)
скалола́зки (indefinite plural)
скалола́зката (definite singular)
скалола́зките (definite plural)
скалола́зко (singular vocative)
скалола́зки (plural vocative)

bg-ndecl

скалола́зка<(v)>

From ска́ла (skála, “rock”) + лаз (laz, “creeper”) + -ка (-ka), called so due to the rocky habitat of the bird.

compound

wallcreeper (passerine bird of genus Tichodroma)


твърд

bg-noun

твърд • (tvǎrd) f

tvǎrd (romanization)
твърд (indefinite singular)
твърдта́ (definite singular)


лъч

лъч • (lǎč) m

lǎč (romanization)
лъч (indefinite singular)
лъчи́ (indefinite plural)
лъчъ́т (definite singular subjective)
лъчи́те (definite plural subjective)
лъча́ (definite objective singular)
лъчи́те (definite objective plural)
лъ́ча (count-form plural)


джаул

джа́ул • (džául)

джа́ул (canonical)
džául (romanization)
джа́ул (indefinite singular)
джа́ули (indefinite plural)
джа́улът (definite singular subjective)
джа́улите (definite plural subjective)
джа́ула (definite objective singular)
джа́улите (definite objective plural)
джа́ула (count-form plural)


музикален инструмент

музика́лен инструме́нт

музика́лен инструме́нт • (muzikálen instrumént) m

музика́лен инструме́нт (canonical)
muzikálen instrumént (romanization)
музика́лен инструме́нт (indefinite singular)
музика́лни инструме́нти (indefinite plural)
музика́лният инструме́нт (definite singular subjective)
музика́лните инструме́нти (definite plural subjective)
музика́лния инструме́нт (definite objective singular)
музика́лните инструме́нти (definite objective plural)
музика́лни инструме́нта (count-form plural)

bg-ndecl

музика́лен<#*> инструме́нт<>

en-музикален_инструмент-bg-noun-lNplzagD


китара

bg-noun

кита́ра • (kitára) f

кита́ра (canonical)
kitára (romanization)
кита́ра (indefinite singular)
кита́ри (indefinite plural)
кита́рата (definite singular)
кита́рите (definite plural)

Borrowed from Ancient Greek κιθάρα (kithára).


полигамия

bg-noun

полига́мия • (poligámija) f

полига́мия (canonical)
poligámija (romanization)
полига́мия (indefinite singular)
полига́мията (definite singular)

bg-ndecl

полига́мия</n:sg>


полубог

bg-noun

полубо́г • (polubóg) m

полубо́г (canonical)
polubóg (romanization)
полубо́г (indefinite singular)
полубогове́ (indefinite plural)
полубо́гът (definite singular subjective)
полубогове́те (definite plural subjective)
полубо́га (definite objective singular)
полубогове́те (definite objective plural)
полубо́га (count-form plural)

bg-ndecl

полубо́г<c/pl:полубогове́>


багър

bg-noun

ба́гър • (bágǎr) m (relational adjective ба́грен)

ба́гър (canonical)
bágǎr (romanization)
ба́грен (adjective relational)
ба́гър (indefinite singular)
ба́гри (indefinite plural)
ба́гърът (definite singular subjective)
ба́грите (definite plural subjective)
ба́гъра (definite objective singular)
ба́грите (definite objective plural)
ба́гъра (count-form plural)

From Proto-Slavic *bagrъ (“treated with heat, thermic”). Originally an adjective, which later has been substantivized.
The particular hue degree crimson may have been influenced by Oghur *băɣŭr < Proto-Turkic *bakïr (“copper, dirt”) (cf. Chuvash пӑхӑр (păh̬ăr, “copper”)), possibly of Iranian origin.

inh

багър:


фланела

bg-noun

флане́ла • (flanéla) f (relational adjective флане́лен, diminutive флане́лка)

флане́ла (canonical)
flanéla (romanization)
флане́лен (adjective relational)
флане́лка (diminutive)
флане́ла (indefinite singular)
флане́ли (indefinite plural)
флане́лата (definite singular)
флане́лите (definite plural)

Borrowed from French flanelle, ultimately of Gaulish origin.

вълнен

wooly; cognates of the Gaulish ancestor term

(countable) jersey, jumper (type of upper garment)


водна топка

во́дна то́пка

во́дна то́пка • (vódna tópka) f

во́дна то́пка (canonical)
vódna tópka (romanization)
во́дна то́пка (indefinite singular)
во́дната то́пка (definite singular)

bg-ndecl

во́дна<#> то́пка</n:sg>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-водна топка.wav


бормашина

bg-noun

бо́рмашина • (bórmašina) f

бо́рмашина (canonical)
bórmašina (romanization)
бо́рмашина (indefinite singular)
бо́рмашини (indefinite plural)
бо́рмашината (definite singular)
бо́рмашините (definite plural)

bg-ndecl

бо́рмашина<>

Мо́ята бо́рмашина е мно́го ста́ра


хурия

bg-noun

ху́рия • (húrija) f

ху́рия (canonical)
húrija (romanization)
ху́рия (indefinite singular)
ху́рии (indefinite plural)
ху́рията (definite singular)
ху́риите (definite plural)
ху́рийо (singular vocative)
ху́рии (plural vocative)


пендар

пенда́р • (pendár) m (diminutive пенда́рче)

пенда́р (canonical)
pendár (romanization)
пенда́рче (diminutive)
пенда́р (indefinite singular)
пенда́ри (indefinite plural)
пенда́рят (definite singular subjective)
пенда́рите (definite plural subjective)
пенда́ря (definite objective singular)
пенда́рите (definite objective plural)
пенда́ря (count-form plural)

Borrowed from Greek πεντάρα (pentára, “five-cent coin”).

bor+

pendant (a coin, a piece of jewellery or another decoration worn on a necklace)


чекия

bg-noun

чеки́я • (čekíja) f

чеки́я (canonical)
čekíja (romanization)
чеки́я (indefinite singular)
чеки́и (indefinite plural)
чеки́ята (definite singular)
чеки́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish چاقی (çakı, “penknife, clasp-knife”).


прозорецът

head

прозорецът • (prozorecǎt)

прозо́рец прозорец#Bulgarian

definite subject singular of прозо́рец (prozórec)


пеленаче

bg-noun

пелена́че • (pelenáče)

пелена́че (canonical)
pelenáče (romanization)
пелена́че (indefinite singular)
пелена́чета (indefinite plural)
пелена́чето (definite singular)
пелена́четата (definite plural)


недвижимост

недви́жимост

недви́жимост • (nedvížimost) f

недви́жимост (canonical)
nedvížimost (romanization)
недви́жимост (indefinite singular)
недви́жимости (indefinite plural)
недвижимостта́ (definite singular)
недви́жимостите (definite plural)

bg-ndecl

недви́жимост<>

(archaic) real estate, property which cannot be moved


лековерник

lekovernik (romanization)
лекове́рник (indefinite singular)
лекове́рници (indefinite plural)
лекове́рникът (definite singular subjective)
лекове́рниците (definite plural subjective)
лекове́рника (definite objective singular)
лекове́рниците (definite objective plural)
лекове́рнико (singular vocative)
лекове́рници (plural vocative)

лекове́рник<(h)>


лековерие

bg-noun

лекове́рие • (lekovérie) n

лекове́рие (canonical)
lekovérie (romanization)
лекове́рие (indefinite singular)
лекове́рието (definite singular)

bg-ndecl

лекове́рие</n:sg>


баркод

bg-noun

ба́ркод • (bárkod) m

ба́ркод (canonical)
bárkod (romanization)
ба́ркод (indefinite singular)
ба́ркодове (indefinite plural)
ба́ркодът (definite singular subjective)
ба́ркодовете (definite plural subjective)
ба́ркода (definite objective singular)
ба́ркодовете (definite objective plural)
ба́ркода (count-form plural)

bg-ndecl

ба́ркод<+ове>


дилянка

bg-noun

диля́нка • (diljánka) f

диля́нка (canonical)
diljánka (romanization)
диля́нка (indefinite singular)
диля́нки (indefinite plural)
диля́нката (definite singular)
диля́нките (definite plural)

From an earlier деля́нка (deljánka), derived from деля́н (delján) (dialectal) + -ка (-ka). Compare Proto-Slavic *odolěnъ with o-ablaut.

Valeriana officinalis
Valeriana officinalis#Translingual

valerian plant (herb of genus Valeriana, particularly Valeriana officinalis)


ескадрила

ескадри́ла • (eskadríla) f

ескадри́ла (canonical)
eskadríla (romanization)
ескадри́ла (indefinite singular)
ескадри́ли (indefinite plural)
ескадри́лата (definite singular)
ескадри́лите (definite plural)

bg-ndecl

ескадри́ла<>


епистемология

bg-noun

епистемоло́гия

епистемоло́гия • (epistemológija) f

епистемоло́гия (canonical)
epistemológija (romanization)
епистемоло́гия (indefinite singular)
епистемоло́гията (definite singular)

bg-ndecl

епистемоло́гия</n:sg>

bg:епистемология


лайк

lajk (romanization)
лайк (indefinite singular)
ла́йкове (indefinite plural)
ла́йкът (definite singular subjective)
ла́йковете (definite plural subjective)
ла́йка (definite objective singular)
ла́йковете (definite objective plural)
ла́йка (count-form plural)


чотура

bg-noun

чо́тура • (čótura) f

чо́тура (canonical)
čótura (romanization)
чо́тура (indefinite singular)
чо́тури (indefinite plural)
чо́турата (definite singular)
чо́турите (definite plural)

чу́тура чутура#Bulgarian


чотра

чо́тра • (čótra) f

чо́тра (canonical)
čótra (romanization)
чо́тра (indefinite singular)
чо́три (indefinite plural)
чо́трата (definite singular)
чо́трите (definite plural)

чу́тура чутура#Bulgarian


тимар

тима́р • (timár) m

тима́р (canonical)
timár (romanization)
тима́р (indefinite singular)
тима́ри (indefinite plural)
тима́рят (definite singular subjective)
тима́рите (definite plural subjective)
тима́ря (definite objective singular)
тима́рите (definite objective plural)
тима́ря (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish تیمار (timar).

bor+

спахи́я спахия#Bulgarian

kind of Ottoman Empire fief granted by the Sultan to a spahi (спахи́я (spahíja)) in exchange for his cavalryman service and cultivated by villeins who leased it from him, timar


седловина

bg-noun

седловина́ • (sedloviná) f

седловина́ (canonical)
sedloviná (romanization)
седловина́ (indefinite singular)
седловини́ (indefinite plural)
седловина́та (definite singular)
седловини́те (definite plural)

bg-ndecl

седловина́<>

From седло (sedlo, “saddle”) + -овина (-ovina), in reference to the shape of the geological formation.


шомпол

bg-noun

шо́мпол • (šómpol) m

шо́мпол (canonical)
šómpol (romanization)
шо́мпол (indefinite singular)
шо́мполи (indefinite plural)
шо́мполът (definite singular subjective)
шо́мполите (definite plural subjective)
шо́мпола (definite objective singular)
шо́мполите (definite objective plural)
шо́мпола (count-form plural)

Borrowed from Russian шо́мпол (šómpol), from Polish sztępel, from German Stempel.


паткан

патка́н • (patkán) m

патка́н (canonical)
patkán (romanization)
патка́н (indefinite singular)
патка́ни (indefinite plural)
патка́нът (definite singular subjective)
патка́ните (definite plural subjective)
патка́на (definite objective singular)
патка́ните (definite objective plural)
патка́на (count-form plural)
патка́не (singular vocative)
патка́ни (plural vocative)

bg-ndecl

патка́н<(v)>


диканя

bg-noun

дика́ня • (dikánja) f

дика́ня (canonical)
dikánja (romanization)
дика́ня (indefinite singular)
дика́ни (indefinite plural)
дика́нята (definite singular)
дика́ните (definite plural)

From a variant of Ancient Greek τυκάνη (tukánē, “threshing sledge”).


мирта

bg-noun

ми́рта • (mírta) f

ми́рта (canonical)
mírta (romanization)
ми́рта (indefinite singular)
ми́рти (indefinite plural)
ми́ртата (definite singular)
ми́ртите (definite plural)

Ultimately from Ancient Greek μύρτος (múrtos).


пек

pek (romanization)
пек (indefinite singular)
пекове́ (indefinite plural)
пекъ́т (definite singular subjective)
пекове́те (definite plural subjective)
пека́ (definite objective singular)
пекове́те (definite objective plural)
пе́ка (count-form plural)

From Proto-Slavic *pekъ, possibly *pěkъ.

в студ и пек

fervor, torrid heat (condition of very hot temperature)


гръбнак

гръбна́к • (grǎbnák) m (relational adjective гръбна́чен)

гръбна́к (canonical)
grǎbnák (romanization)
гръбна́чен (adjective relational)
гръбна́к (indefinite singular)
гръбна́ци (indefinite plural)
гръбна́кът (definite singular subjective)
гръбна́ците (definite plural subjective)
гръбна́ка (definite objective singular)
гръбна́ците (definite objective plural)
гръбна́ка (count-form plural)


лъженаука

лъженау́ка • (lǎženaúka) f

лъженау́ка (canonical)
lǎženaúka (romanization)
лъженау́ка (indefinite singular)
лъженау́ки (indefinite plural)
лъженау́ката (definite singular)
лъженау́ките (definite plural)

bg-ndecl

лъженау́ка<>

лъжа́ (lǎžá) + -е- (-e-) + нау́ка (naúka)


дарвинизъм

bg-noun

дарвини́зъм • (darvinízǎm) m

дарвини́зъм (canonical)
darvinízǎm (romanization)
дарвини́зъм (indefinite singular)
дарвини́змът (definite singular subjective)
дарвини́зма (definite objective singular)

bg-ndecl

дарвини́зъм</n:sg>


псевдонаука

bg-noun

псевдонау́ка

псевдонау́ка • (psevdonaúka) f

псевдонау́ка (canonical)
psevdonaúka (romanization)
псевдонау́ка (indefinite singular)
псевдонау́ки (indefinite plural)
псевдонау́ката (definite singular)
псевдонау́ките (definite plural)

bg-ndecl

псевдонау́ка<>


дендрохронология

bg-noun

дендрохроноло́гия

дендрохроноло́гия • (dendrohronológija) f

дендрохроноло́гия (canonical)
dendrohronológija (romanization)
дендрохроноло́гия (indefinite singular)
дендрохроноло́гии (indefinite plural)
дендрохроноло́гията (definite singular)
дендрохроноло́гиите (definite plural)

bg-ndecl

дендрохроноло́гия<>


леха

леха́ (canonical)
lehá (romanization)
лехи́ца (diminutive)
леха́ (indefinite singular)
лехи́ (indefinite plural)
леха́та (definite singular)
лехи́те (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *lě̄xà, whence also Old Church Slavonic лѣха (lěxa).

Засадих една леха́ пипер

Имам пет лехи́ домати

Леха́ със зюмбюл ― Lehá sǎs zjumbjul ― Hyacinth bed

Лягай, Стояне! Утре кой ще стане - лехата с пипера кой ще прокопай?

2000, Св. Тоника (lyrics and music), “Чуй ме, Дилмано”:

Get to bed, Stoyan! Who's going to get up tomorrow and dig out the pepper-bed?

Ljagaj, Stojane! Utre koj šte stane - lehata s pipera koj šte prokopaj?

bed for plants, garden plot (а raised shaped area of soil (such as a quadrangle, ellipse, etc.), convenient for planting and watering vegetables or flowers)


оман

bg-noun

ома́н • (omán) m

ома́н (canonical)
omán (romanization)
ома́н (indefinite singular)
ома́нът (definite singular subjective)
ома́на (definite objective singular)

Inula helenium
Inula helenium#Translingual

inula, elecampane (Inula spp., especially Inula helenium)


конче

ко́нче • (kónče) n


севлия

се́влия • (sévlija) f

се́влия (canonical)
sévlija (romanization)
се́влия (indefinite singular)
се́влии (indefinite plural)
се́влията (definite singular)
се́влиите (definite plural)

се́лвия селвия#Bulgarian


селвия

се́лвия • (sélvija) f

се́лвия (canonical)
sélvija (romanization)
се́лвия (indefinite singular)
се́лвии (indefinite plural)
се́лвията (definite singular)
се́лвиите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish سلوی (selvi, “cypress”).


панджарът

head

панджарът • (pandžarǎt)

панджар панджар#Bulgarian

definite subject singular of панджар (pandžar)


панджар

bg-noun

панджа́р • (pandžár) m

панджа́р (canonical)
pandžár (romanization)
панджа́р (indefinite singular)
панджа́рят (definite singular subjective)
панджа́ря (definite objective singular)

bg-ndecl

панджа́р</n:sg>

Borrowed from Ottoman Turkish پانجار (pancar, “beetroot”), from Armenian բանջար (banǰar, “edible greens, vegetable”), from Old Armenian բանջար (banǰar, “edible greens, vegetable”).


мангуна

bg-noun

мангу́на • (mangúna) f

мангу́на (canonical)
mangúna (romanization)
мангу́на (indefinite singular)
мангу́ни (indefinite plural)
мангу́ната (definite singular)
мангу́ните (definite plural)

Borrowed from Byzantine Greek μαγγοῦνα (mangoûna), μαγκοῦνα (mankoûna), an obscure word, also found mingled with Latin cicūta as μαγγοῦτα (mangoûta), μαγκοῦτα (mankoûta), and in Albanian magunë (“poison hemlock (Conium maculatum)”). A derivation from μᾱ́κων (mā́kōn, “poppy”) has been suggested, as well as a distortion of Proto-Slavic *omęgъ (“poison hemlock”).

cog

Conium maculatum
Conium maculatum#Translingual

(dialectal) poison hemlock (Conium maculatum)


ветрило

bg-noun

ветри́ло • (vetrílo) n

ветри́ло (canonical)
vetrílo (romanization)
ветри́ло (indefinite singular)
ветрила́ (indefinite plural)
ветри́лото (definite singular)
ветрила́та (definite plural)

sail (a piece of fabric attached to a boat)


харзувал

харзува́л • (harzuvál) m

харзува́л (canonical)
harzuvál (romanization)
харзува́л (indefinite singular)
харзува́ли (indefinite plural)
харзува́лът (definite singular subjective)
харзува́лите (definite plural subjective)
харзува́ла (definite objective singular)
харзува́лите (definite objective plural)
харзува́ла (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish عرضحال (arzıhal, arzuhal).


арзухал

bg-noun

арзуха́л • (arzuhál) m

арзуха́л (canonical)
arzuhál (romanization)
арзуха́л (indefinite singular)
арзуха́ли (indefinite plural)
арзуха́лът (definite singular subjective)
арзуха́лите (definite plural subjective)
арзуха́ла (definite objective singular)
арзуха́лите (definite objective plural)
арзуха́ла (count-form plural)

харзува́л харзувал#Bulgarian

Alternative form of харзува́л (harzuvál)


ютия

юти́я (canonical)
jutíja (romanization)
юти́я (indefinite singular)
юти́и (indefinite plural)
юти́ята (definite singular)
юти́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish اوتو (ütü), from Proto-Turkic *ütüg.


самун

bg-noun

саму́н • (samún) m

саму́н (canonical)
samún (romanization)
саму́н (indefinite singular)
саму́ни (indefinite plural)
саму́нът (definite singular subjective)
саму́ните (definite plural subjective)
саму́на (definite objective singular)
саму́ните (definite objective plural)
саму́на (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish صومون (somun).

bor+

Тъкмо в тая минута се показа Иван. Той носеше под мишницата си един голям самун хляб.

1937, Йордан Йовков, Приключенията на Гороломов [The adventures of Gorolomov]:

Ivan came in this exact minute. He was carrying a big loaf of bread under his arm.

Tǎkmo v taja minuta se pokaza Ivan. Toj noseše pod mišnicata si edin goljam samun hljab.


кумбара

bg-noun

кумбара́ • (kumbará) f

кумбара́ (canonical)
kumbará (romanization)
кумбара́ (indefinite singular)
кумбари́ (indefinite plural)
кумбара́та (definite singular)
кумбари́те (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish خمبره (kumbara).

bor+

(archaic) bomb, a kind of lombard-projectile


пътека

bg-noun

пъте́ка • (pǎtéka) f

пъте́ка (canonical)
pǎtéka (romanization)
пъте́ка (indefinite singular)
пъте́ки (indefinite plural)
пъте́ката (definite singular)
пъте́ките (definite plural)

→ Gagauz: patika

→ Romanian: potècă

→ Ottoman Turkish: پاتقه (patika)

Turkish: patika

From потека́ (poteká) with o > ъ via analogy with път (pǎt). The same in Macedonian патека (pateka).

by analogy from пънт

form of път (pǎt) with decomposed nasalism

path, track (narrow path for pedestrians or animals)

runner (long narrow mat for floors, corridors and stairs)

(figurative) streak, track, trace, line on a surface


пащърнак

пащърна́к • (paštǎrnák) m

пащърна́к (canonical)
paštǎrnák (romanization)
пащърна́к (indefinite singular)
пащърна́ци (indefinite plural)
пащърна́кът (definite singular subjective)
пащърна́ците (definite plural subjective)
пащърна́ка (definite objective singular)
пащърна́ците (definite objective plural)
пащърна́ка (count-form plural)

→ Romanian: păstârnac

Borrowed from German Pasternake, a regional eastern and Low German form of Pastinake.

Pastinaca sativa
Pastinaca sativa#Translingual

parsnip (Pastinaca sativa plant and root)


дрипа

дри́па • (drípa) f

дри́па (canonical)
drípa (romanization)
дри́па (indefinite singular)
дри́пи (indefinite plural)
дри́пата (definite singular)
дри́пите (definite plural)


дрика

дри́ка • (dríka) f

дри́ка (canonical)
dríka (romanization)
дри́ка (indefinite singular)
дри́ки (indefinite plural)
дри́ката (definite singular)
дри́ките (definite plural)

From Proto-Slavic *drika (“shaft, cart”). Possibly akin to Romanian dric (“cart”), although the later is considered a Hungarian loanword.


гъстак

гъста́к • (gǎsták) m

гъста́к (canonical)
gǎsták (romanization)
гъста́к (indefinite singular)
гъста́ци (indefinite plural)
гъста́кът (definite singular subjective)
гъста́ците (definite plural subjective)
гъста́ка (definite objective singular)
гъста́ците (definite objective plural)
гъста́ка (count-form plural)


дрибак

дриба́к • (dribák) m

дриба́к (canonical)
dribák (romanization)
дриба́к (indefinite singular)
дриба́ци (indefinite plural)
дриба́кът (definite singular subjective)
дриба́ците (definite plural subjective)
дриба́ка (definite objective singular)
дриба́ците (definite objective plural)
дриба́ка (count-form plural)

From Proto-Slavic *drybati (“to crumple”) + -ак (-ak). Attested in the Rhodope region and Thrace.
Perhaps the same as synonymous дръмба́к (drǎmbák, “thicket, clump”)?


посока

посо́ка • (posóka) f

посо́ка (canonical)
posóka (romanization)
посо́ка (indefinite singular)
посо́ки (indefinite plural)
посо́ката (definite singular)
посо́ките (definite plural)


шубрак

шубра́к • (šubrák) m

шубра́к (canonical)
šubrák (romanization)
шубра́к (indefinite singular)
шубра́ци (indefinite plural)
шубра́кът (definite singular subjective)
шубра́ците (definite plural subjective)
шубра́ка (definite objective singular)
шубра́ците (definite objective plural)
шубра́ка (count-form plural)

Possibly of Oghur origin, akin to Proto-Turkic *sǖb- (“wedge, thorn”) + -ак (-ak).


дизица

дизи́ца • (dizíca) f

дизи́ца (canonical)
dizíca (romanization)
дизи́ца (indefinite singular)
дизи́ци (indefinite plural)
дизи́цата (definite singular)
дизи́ците (definite plural)

(dialectal) proboscis (of insects, gastropods)


стага

ста́га • (stága) f

ста́га (canonical)
stága (romanization)
ста́га (indefinite singular)
ста́ги (indefinite plural)
ста́гата (definite singular)
ста́гите (definite plural)

Supposed to be a dialectal action noun of Bulgarian стягам (stjagam, “to tighten, to lace”).
As root structure, resembles Polish ścieg (“stitch”), Czech steh (“stitch”), Old Church Slavonic остегъ (ostegŭ, “zip, fastener (of cloths)”) and Russian застёжка (zastjóžka, “fastener, clasp, buckle”). If related, the Bulgarian term should represent a vṛddhi-construction, which is doubtful.

cog

(dialectal) tie, lacework (especially of aprons)


подбел

bg-noun

по́дбел • (pódbel) m

по́дбел (canonical)
pódbel (romanization)
по́дбел (indefinite singular)
по́дбелът (definite singular subjective)
по́дбела (definite objective singular)

bg-ndecl

по́дбел</n:sg>

Tussilago farfara
Tussilago farfara#Translingual


шумак

bg-noun

шума́к • (šumák) m

шума́к (canonical)
šumák (romanization)
шума́к (indefinite singular)
шума́ци (indefinite plural)
шума́кът (definite singular subjective)
шума́ците (definite plural subjective)
шума́ка (definite objective singular)
шума́ците (definite objective plural)
шума́ка (count-form plural)

From шу́ма (šúma, “foliage”) + -ак (-ak), of unclear origin. Possibly related to Bulgarian шум (šum, “noise”).


маклен

Acer monspessulanum
Acer monspessulanum#Translingual


биба

би́ба • (bíba) f

би́ба (canonical)
bíba (romanization)
би́ба (indefinite singular)
би́би (indefinite plural)
би́бата (definite singular)
би́бите (definite plural)
би́бо (singular vocative)
би́би (plural vocative)


тояга

тоя́га • (tojága) f

тоя́га (canonical)
tojága (romanization)
тоя́га (indefinite singular)
тоя́ги (indefinite plural)
тоя́гата (definite singular)
тоя́гите (definite plural)

Оf Oghur or Kipchak (probably Pecheneg) origin, from Proto-Turkic *tajak (“staff”). Cognate with Chuvash туя (tuja), Tatar таяк (tayak), Turkish dayak.


ватог

ва́тог • (vátog) m

ва́тог (canonical)
vátog (romanization)
ва́тог (indefinite singular)
ва́този (indefinite plural)
ва́тогът (definite singular subjective)
ва́тозите (definite plural subjective)
ва́тога (definite objective singular)
ва́тозите (definite objective plural)
ва́тога (count-form plural)

Of Oghur origin, from Proto-Turkic *ōtag. Cognate with Turkish oda (“room”), whence dialectal Bulgarian одая (odaja, “storage room”).
Probably cognate with Old Church Slavonic ватахъ (vataxŭ, “chief, commander”).


кърчаг

bg-noun

кърча́г • (kǎrčág) m

кърча́г (canonical)
kǎrčág (romanization)
кърча́г (indefinite singular)
кърча́зи (indefinite plural)
кърча́гът (definite singular subjective)
кърча́зите (definite plural subjective)
кърча́га (definite objective singular)
кърча́зите (definite objective plural)
кърча́га (count-form plural)

From Proto-Slavic *kъrčagъ, either from Proto-Slavic *kъrkъ (“cervix”) / *kъrkati (“to gulp”) + -ег (-eg) or of Oghur origin akin to Hungarian korsó (“jug”). Borrowed into Albanian kërçak.


глезен

гле́зен • (glézen) m

гле́зен (canonical)
glézen (romanization)
гле́зен (indefinite singular)
гле́зени (indefinite plural)
гле́зенът (definite singular subjective)
гле́зените (definite plural subjective)
гле́зена (definite objective singular)
гле́зените (definite objective plural)
гле́зена (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *gleznъ with apparent splitting of the cluster -zn-.


бодил

боди́л • (bodíl) m

боди́л (canonical)
bodíl (romanization)
боди́л (indefinite singular)
бодли́ (indefinite plural)
боди́ли (archaic dialectal indefinite plural)
боди́лът (definite singular subjective)
бодли́те (definite plural subjective)
боди́лите (archaic definite dialectal plural subjective)
боди́ла (definite objective singular)
бодли́те (definite objective plural)
боди́лите (archaic definite dialectal objective plural)
боди́ла (count-form plural)

bg-ndecl

боди́л<c/pl:бодли́:боди́ли[<a> or <d>]>

The singular form is from Proto-Slavic *bodylъ, while the plural technically reflects Proto-Slavic *bodъľь (expected is *бодили).


бодил

bg-noun

боди́л • (bodíl) m

боди́л (canonical)
bodíl (romanization)
боди́л (indefinite singular)
боди́ли (indefinite plural)
боди́лът (definite singular subjective)
боди́лите (definite plural subjective)
боди́ла (definite objective singular)
боди́лите (definite objective plural)
боди́ла (count-form plural)


левурда

ле́вурда or леву́рда • (lévurda or levúrda) f

ле́вурда (canonical)
леву́рда (canonical)
lévurda (romanization)
levúrda (romanization)
ле́вурда (indefinite singular)
леву́рда (indefinite singular)
ле́вурди (indefinite plural)
леву́рди (indefinite plural)
ле́вурдата (definite singular)
леву́рдата (definite singular)
ле́вурдите (definite plural)
леву́рдите (definite plural)

bg-ndecl

((ле́вурда<>,леву́рда<>))

Allium ursinum
Allium ursinum#Translingual


кобец

bg-noun

кобе́ц • (kobéc) m

кобе́ц (canonical)
kobéc (romanization)
кобе́ц (indefinite singular)
кобци́ (indefinite plural)
кобе́цът (definite singular subjective)
кобци́те (definite plural subjective)
кобе́ца (definite objective singular)
кобци́те (definite objective plural)
кобе́ца (count-form plural)
кобе́цо (singular vocative)
кобци́ (plural vocative)

bg-ndecl

кобе́ц<*(v)>

From Proto-Slavic *kobьcь (“small bird of prey”). Akin to English hawk.


копаница

bg-noun

ко́паница • (kópanica) f

ко́паница (canonical)
kópanica (romanization)
ко́паница (indefinite singular)
ко́паници (indefinite plural)
ко́паницата (definite singular)
ко́паниците (definite plural)

From Proto-Slavic *kopanica; equivalent to копан (kopan) + -ица (-ica).

type of dance with characteristic "tap" elements resembling digging


гран

gran (romanization)
гран (indefinite singular)
гра́нове (indefinite plural)
гра́нът (definite singular subjective)
гра́новете (definite plural subjective)
гра́на (definite objective singular)
гра́новете (definite objective plural)
гра́на (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *granъ (o-stem).

inh+

(by extension) brough, branch, twig of a tree

sprout, shoot
brough, branch, twig of a tree

(by extension) growth of a crystal or another expansive structure


гран

gran (romanization)
гран (indefinite singular)
гранта́ (definite singular)

Inherited from Proto-Slavic *granь (i-stem).


гран

Inherited from Proto-Slavic *gornь (i-stem).

Alternative form of грян (grjan): suppuration


жезъл

bg-noun

же́зъл • (žézǎl) m

же́зъл (canonical)
žézǎl (romanization)
же́зъл (indefinite singular)
же́зли (indefinite plural)
же́зълът (definite singular subjective)
же́злите (definite plural subjective)
же́зъла (definite objective singular)
же́злите (definite objective plural)
же́зъла (count-form plural)

From Proto-Slavic *žezlъ, possibly reinforced by Russian жезл (žezl).


жегъл

же́гъл • (žégǎl) m

же́гъл (canonical)
žégǎl (romanization)
же́гъл (indefinite singular)
же́гли (indefinite plural)
жегли́ (indefinite plural)
же́гълът (definite singular subjective)
же́глите (definite plural subjective)
жегли́те (definite plural subjective)
же́гъла (definite objective singular)
же́глите (definite objective plural)
жегли́те (definite objective plural)
же́гъла (count-form plural)

Formally from an earlier *žeglъ／*žeglo, from the root of же́гна (žégna, “to prod, to scorch”).

жегло на ярем


стеж

стеж • (stež) m

Uncertain. Possibly related to Bulgarian стежер (stežer, “pole”), which also means oak in some dialects. Cf. also Romanian stejar (“oak”).
On a surface level, resembles Old Church Slavonic остегъ (ostegŭ), остежь (ostežĭ, “zip, fastener (of cloths)”) and Polish ścieg (“stitch”), Czech steh (“stitch”) from Proto-Slavic *stegъ.

(dialectal) white oak (Quercus pubescens)


дъб

дъб • (dǎb) m (relational adjective дъ́бов)

dǎb (romanization)
дъ́бов (adjective relational)
дъб (indefinite singular)
дъ́бове (indefinite plural)
дъ́би (archaic indefinite plural)
дъбъ́т (definite singular subjective)
дъ́бовете (definite plural subjective)
дъ́бите (archaic definite plural subjective)
дъба́ (definite objective singular)
дъ́бовете (definite objective plural)
дъ́бите (archaic definite objective plural)
дъ́ба (count-form plural)

bg-ndecl

дъб<d+ове+и􂀿a􂁀>

From Proto-Slavic *dǫbъ, via Old Church Slavonic дѫбъ (dǫbŭ).


горчивка

bg-noun

горчи́вка • (gorčívka) f

горчи́вка (canonical)
gorčívka (romanization)
горчи́вка (indefinite singular)
горчи́вки (indefinite plural)
горчи́вката (definite singular)
горчи́вките (definite plural)

Formed as горчи́в (gorčív, “bitter”) + -ка (-ka).

(dialectal) bitterling (fish of genus Rhodeus)

(dialectal) felwort (flower of genus Swertia)


зеле

зе́ле • (zéle) n (relational adjective зе́лев, diminutive зе́лка)

зе́ле (canonical)
zéle (romanization)
зе́лев (adjective relational)
зе́лка (diminutive)
зе́ле (indefinite singular)
зе́лето (definite singular)

From Proto-Slavic *zelьje (“foliage”), originally a collective sg. tantum with meaning cluster of greenery, leaves. Morphologically equivalent to Proto-Slavic *zelь + -е (-e).

Brassica oleracea
Brassica oleracea#Translingual

cabbage (plant of varieties of species Brassica oleracea)


лопен

ло́пен or лопе́н • (lópen or lopén) m

ло́пен (canonical)
лопе́н (canonical)
lópen (romanization)
lopén (romanization)
ло́пен (indefinite singular)
лопе́н (indefinite singular)
ло́пенът (definite singular subjective)
лопе́нът (definite singular subjective)
ло́пена (definite objective singular)
лопе́на (definite objective singular)

Inherited from Proto-Slavic *lopěnъ, equivalent to лоп (lop) (dialectal) + -ян (-jan).


валеж

вале́ж • (valéž) m (relational adjective вале́жен)

вале́ж (canonical)
valéž (romanization)
вале́жен (adjective relational)
вале́ж (indefinite singular)
вале́жи (indefinite plural)
вале́жът (definite singular subjective)
вале́жите (definite plural subjective)
вале́жа (definite objective singular)
вале́жите (definite objective plural)
вале́жа (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *valežь. By surface analysis, валя (valja, “to fall, to crumble, to revolve”) + -еж (-ež).

surf

(technical) quantity of precipitation (over some period)


въдък

bg-noun

въдъ́к • (vǎdǎ́k) m

въдъ́к (canonical)
vǎdǎ́k (romanization)
въдъ́к (indefinite singular)
въдъ́ци (indefinite plural)
въдъ́кът (definite singular subjective)
въдъ́ците (definite plural subjective)
въдъ́ка (definite objective singular)
въдъ́ците (definite objective plural)
въдъ́ка (count-form plural)

Оf uncertain origin. Formed with the suffix -ък (-ǎk).

(dialectal) sheaf (of wheat or another grain culture)


годинак

година́к • (godinák) m

година́к (canonical)
godinák (romanization)
година́к (indefinite singular)
година́ци (indefinite plural)
година́кът (definite singular subjective)
година́ците (definite plural subjective)
година́ка (definite objective singular)
година́ците (definite objective plural)
година́ка (count-form plural)

From годи́на (godína, “year”) + -ак (-ak).

(dialectal) yearling (a child or a young animal that is one year old)


черда

черда́ • (čerdá) f

черда́ (canonical)
čerdá (romanization)
черда́ (indefinite singular)
черди́ (indefinite plural)
черда́та (definite singular)
черди́те (definite plural)
че́рдо (singular vocative)
черди́ (plural vocative)


юго

ю́го • (júgo) n

ю́го (canonical)
júgo (romanization)
ю́го (indefinite singular)
ю́гото (definite singular)


тлака

тлака́ • (tlaká) f

тлака́ (canonical)
tlaká (romanization)
тлака́ (indefinite singular)
тлаки́ (indefinite plural)
тлака́та (definite singular)
тлаки́те (definite plural)

Archaic word for voluntary work, inherited from Proto-Slavic *tolka. Cognate with Lithuanian talkà (“unpaid work”), Latvian tàlka (“party of workers”).

(dated) voluntary work, assistance (for friends, relatives)

(dated) working brigade assisting in the harvest (in pre-Industrial times)


дивизма

диви́зма • (divízma) f

диви́зма (canonical)
divízma (romanization)
диви́зма (indefinite singular)
диви́зми (indefinite plural)
диви́змата (definite singular)
диви́змите (definite plural)

(dialectal) mullein (Verbascum gen. et spp.)


свидетел

свиде́тел • (svidétel) m

свиде́тел (canonical)
svidétel (romanization)
свиде́тел (indefinite singular)
свиде́тели (indefinite plural)
свиде́телят (definite singular subjective)
свиде́телите (definite plural subjective)
свиде́теля (definite objective singular)
свиде́телите (definite objective plural)
свиде́телю (singular vocative)
свиде́тели (plural vocative)

bg-ndecl

свиде́тел<(h)>

Borrowed from Russian свиде́тель (svidételʹ), formally an agent noun of the obsolete сведя (svedja, “to witness, to know”) + -тел (-tel) (in Russian, OCS -ѣ- sometimes transforms into -и-). Replaced the native Bulgarian сведок (svedok).


кукер

bg-noun

ку́кер • (kúker) m

ку́кер (canonical)
kúker (romanization)
ку́кер (indefinite singular)
ку́кери (indefinite plural)
ку́керът (definite singular subjective)
ку́керите (definite plural subjective)
ку́кера (definite objective singular)
ку́керите (definite objective plural)
ку́кере (singular vocative)
ку́кери (plural vocative)

Technically reflecting Proto-Slavic *kukyrъ, possibly derived from Proto-Slavic *kukъ, *kuka (“feisty spirit”) + -ер (-er).
Alternative theories propose borrowed origin from a term, akin to Bulgarian кукла (kukla, “toy, puppet”) (Greek loanword) or Bulgarian гу́гла (gúgla, “hood”) (Latin loanword), both ultimately from Latin cucūllus (“hood, covering for the read”).

cog

(dialectal) kuker (person dressed in a carnival costume, who chases evil spirits in specific days of the year)


чекмедже

bg-noun

чекмедже́ • (čekmedžé) n

чекмедже́ (canonical)
čekmedžé (romanization)
чекмедже́ (indefinite singular)
чекмедже́та (indefinite plural)
чекмедже́то (definite singular)
чекмедже́тата (definite plural)

[t͡ʃɛkmɛˈdʒɛ]

Borrowed from Ottoman Turkish چكمجه (çekmece).

bor+

drawer, or furniture unit of a pull-out storage mechanism


Съединени американски щати

bg-noun

Съедине́ни америка́нски ща́ти

Съедине́ни америка́нски ща́ти • (Sǎedinéni amerikánski štáti) m pl

Съедине́ни америка́нски ща́ти (canonical)
Sǎedinéni amerikánski štáti (romanization)
Съедине́ни америка́нски ща́ти (indefinite plural)
Съедине́ните америка́нски ща́ти (definite plural)

bg-ndecl

Съедине́ни<#> америка́нски<#> ща́ти</n:pl>

United States of America
United States of America#English

United States of America (a country in North America)

en-Съединени_американски_щати-bg-noun-6DbKFMqU


чемшир

bg-noun

чемши́р • (čemšír) m

чемши́р (canonical)
čemšír (romanization)
чемши́р (indefinite singular)
чемши́ри (indefinite plural)
чемши́рът (definite singular subjective)
чемши́рите (definite plural subjective)
чемши́ра (definite objective singular)
чемши́рите (definite objective plural)
чемши́ра (count-form plural)

чимши́р чимшир#Bulgarian


чимшир

чимши́р • (čimšír) m

чимши́р (canonical)
čimšír (romanization)
чимши́р (indefinite singular)
чимши́ри (indefinite plural)
чимши́рът (definite singular subjective)
чимши́рите (definite plural subjective)
чимши́ра (definite objective singular)
чимши́рите (definite objective plural)
чимши́ра (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish چمشیر (çimşir).


стълб

bg-noun

стълб • (stǎlb) m

stǎlb (romanization)
стълб (indefinite singular)
стъ́лбове (indefinite plural)
стъ́лбът (definite singular subjective)
стъ́лбовете (definite plural subjective)
стъ́лба (definite objective singular)
стъ́лбовете (definite objective plural)
стъ́лба (count-form plural)

гръбначен стълб


стълбище

стъ́лбище • (stǎ́lbište) n

стъ́лбище (canonical)
stǎ́lbište (romanization)
стъ́лбище (indefinite singular)
стъ́лбища (indefinite plural)
стъ́лбището (definite singular)
стъ́лбищата (definite plural)

Augmentative of стъ́лба (stǎ́lba, “ladder”) + -ище (-ište).


стълба

bg-noun

стъ́лба • (stǎ́lba) f

стъ́лба (canonical)
stǎ́lba (romanization)
стъ́лба (indefinite singular)
стъ́лби (indefinite plural)
стъ́лбата (definite singular)
стъ́лбите (definite plural)
стъ́лбо (singular vocative)
стъ́лби (plural vocative)

bg-ndecl

стъ́лба<(v)>

Collective of стълб (stǎlb, “post”) + -а (-a), from Proto-Slavic *stъlba.

Вземи стълбата и я сложи до дървото.

Take the ladder and put it next to the tree.

Стълба между етажите.


стълп

bg-noun

стълп • (stǎlp) m

stǎlp (romanization)
стълп (indefinite singular)
стъ́лпове (indefinite plural)
стъ́лпът (definite singular subjective)
стъ́лповете (definite plural subjective)
стъ́лпа (definite objective singular)
стъ́лповете (definite objective plural)
стъ́лпа (count-form plural)

⇒ вавилонско стълпотворение

mob, disorganized crowd; in reference to the building of the Babylon tower


смърч

смърч • (smǎrč) m

smǎrč (romanization)
смърч (indefinite singular)
смъ́рчове (indefinite plural)
смъ́рчът (definite singular subjective)
смъ́рчовете (definite plural subjective)
смъ́рча (definite objective singular)
смъ́рчовете (definite objective plural)
смъ́рча (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *smьrčь (“spruce”), of uncertain origin.
Folk etymology relates it to Bulgarian смъ́рчам (smǎ́rčam, “to snore”), Bulgarian смърдя (smǎrdja, “to stink”) because of the characteristic aroma of its pitch, which spruce is known for.

cog

spruce, spruce tree (conifer tree of genus Picea)


сирийка

bg-noun

сири́йка • (siríjka) f (masculine сири́ец)

сири́йка (canonical)
siríjka (romanization)
сири́ец (masculine)
сири́йка (indefinite singular)
сири́йки (indefinite plural)
сири́йката (definite singular)
сири́йките (definite plural)
сири́йко (singular vocative)
сири́йки (plural vocative)

bg-ndecl

сири́йка<(v)>

сири́ец сириец#Bulgarian

female equivalent of сири́ец (siríec): Syrian woman


сириец

bg-noun

сири́ец • (siríec) m (feminine сири́йка)

сири́ец (canonical)
siríec (romanization)
сири́йка (feminine)
сири́ец (indefinite singular)
сири́йци (indefinite plural)
сири́ецът (definite singular subjective)
сири́йците (definite plural subjective)
сири́еца (definite objective singular)
сири́йците (definite objective plural)
сири́ецо (singular vocative)
сири́йци (plural vocative)

bg-ndecl

сири́ец<(h)*>


въгъл

bg-noun

въ́гъл • (vǎ́gǎl) m

въ́гъл (canonical)
vǎ́gǎl (romanization)
въ́гъл (indefinite singular)
въ́гли (indefinite plural)
въ́гълът (definite singular subjective)
въ́глите (definite plural subjective)
въ́гъла (definite objective singular)
въ́глите (definite objective plural)
въ́гъла (count-form plural)

From Proto-Slavic *ǫglь, from Proto-Balto-Slavic *ánˀglis, from Proto-Indo-European *h₁óngʷl̥ (“charcoal”).

въ́глен въглен#Bulgarian

(dated) Alternative form of въ́глен (vǎ́glen)


кюмюр

кюмю́р (canonical)
kjumjúr (romanization)
кюмю́р (indefinite singular)
кюмю́ри (indefinite plural)
кюмю́рът (definite singular subjective)
кюмю́рите (definite plural subjective)
кюмю́ра (definite objective singular)
кюмю́рите (definite objective plural)
кюмю́ра (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish كومور (kömür), from Proto-Turkic *kömür (“coal”), akin with Turkish kömür, Macedonian ќумур (ḱumur).


въглен

bg-noun

въ́глен • (vǎ́glen) m (relational adjective въ́глен or въ́гленов, diminutive въ́гленче)

въ́глен (canonical)
vǎ́glen (romanization)
въ́глен (adjective relational)
въ́гленов (adjective relational)
въ́гленче (diminutive)
въ́глен (indefinite singular)
въ́глени (indefinite plural)
въ́гленът (definite singular subjective)
въ́глените (definite plural subjective)
въ́глена (definite objective singular)
въ́глените (definite objective plural)
въ́глена (count-form plural)

From въ́гъл (vǎ́gǎl) + -ен (-en), from Proto-Slavic *ǫglь, originally only an adjective.


отик

о́тик • (ótik) m

о́тик (canonical)
ótik (romanization)
о́тик (indefinite singular)
о́тици (indefinite plural)
о́тикът (definite singular subjective)
о́тиците (definite plural subjective)
о́тика (definite objective singular)
о́тиците (definite objective plural)
о́тика (count-form plural)

(dialectal) Alternative form of о́ток (ótok)


резене

резене́ • (rezené) n

резене́ (canonical)
rezené (romanization)
резене́ (indefinite singular)
резене́то (definite singular)

bg-ndecl

резене́</n:sg>

Borrowed from Ottoman Turkish رزنه (rezene), from Classical Persian رازیانه (rāziyāna).

bor+

Foeniculum vulgare
Foeniculum vulgare#Translingual


див копър

bg-noun

ди́в ко́пър • (dív kópǎr) m

ди́в ко́пър (canonical)
dív kópǎr (romanization)
ди́в ко́пър (indefinite singular)
ди́вият ко́пър (definite singular subjective)
ди́вия ко́пър (definite objective singular)

bg-ndecl

ди́в<#> ко́пър</n:sg>

desc

→ Macedonian: див копар (div kopar) (calque)

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-див копър.wav


странджалия

bg-noun

стра́нджалия

стра́нджалийка

странджа́нка

стра́нджалийче

странджа́нче

странджа́нски

стра́нджалия • (strándžalija) m (feminine стра́нджалийка or странджа́нка, relational adjective странджа́нски, diminutive стра́нджалийче or странджа́нче)

стра́нджалия (canonical)
strándžalija (romanization)
стра́нджалийка (feminine)
странджа́нка (feminine)
странджа́нски (adjective relational)
стра́нджалийче (diminutive)
странджа́нче (diminutive)
стра́нджалия (indefinite singular)
стра́нджалии (indefinite plural)
стра́нджалията (definite singular)
стра́нджалиите (definite plural)
стра́нджалийо (singular vocative)
стра́нджалии (plural vocative)

bg-ndecl

стра́нджалия<(m)(h)>

Equivalent to Стра́нджа (Strándža) + -лия (-lija).

(male) resident of Strandzha, one with origin from Strandzha


търновлия

bg-noun

тъ́рновлийка

търновча́нка

тъ́рновлийче

търновча́нче

тъ́рновлия • (tǎ́rnovlija) m (feminine тъ́рновлийка or търновча́нка, relational adjective тъ́рновски, diminutive тъ́рновлийче or търновча́нче)

тъ́рновлия (canonical)
tǎ́rnovlija (romanization)
тъ́рновлийка (feminine)
търновча́нка (feminine)
тъ́рновски (adjective relational)
тъ́рновлийче (diminutive)
търновча́нче (diminutive)
тъ́рновлия (indefinite singular)
тъ́рновлии (indefinite plural)
тъ́рновлията (definite singular)
тъ́рновлиите (definite plural)
тъ́рновлийо (singular vocative)
тъ́рновлии (plural vocative)

bg-ndecl

тъ́рновлия<(m)(h)>

Equivalent to Тъ́рново (Tǎ́rnovo) + -лия (-lija).

(male) resident of Tǎrnovo, one with origin from Tǎrnovo


русенлия

bg-noun

ру́сенлия • (rúsenlija) m (feminine ру́сенлийка or ру́сенка, relational adjective ру́сенски, diminutive ру́сенлийче or ру́сенче)

ру́сенлия (canonical)
rúsenlija (romanization)
ру́сенлийка (feminine)
ру́сенка (feminine)
ру́сенски (adjective relational)
ру́сенлийче (diminutive)
ру́сенче (diminutive)
ру́сенлия (indefinite singular)
ру́сенлии (indefinite plural)
ру́сенлията (definite singular)
ру́сенлиите (definite plural)
ру́сенлийо (singular vocative)
ру́сенлии (plural vocative)

bg-ndecl

ру́сенлия<(m)(h)>

Equivalent to Ру́се (Rúse) + -лия (-lija).

(male) resident of Ruse, one with origin from Ruse


одринлия

bg-noun

о́дринлия • (ódrinlija) m (feminine о́дринлийка)

о́дринлия (canonical)
ódrinlija (romanization)
о́дринлийка (feminine)
о́дринлия (indefinite singular)
о́дринлии (indefinite plural)
о́дринлията (definite singular)
о́дринлиите (definite plural)
о́дринлийо (singular vocative)
о́дринлии (plural vocative)

bg-ndecl

о́дринлия<(m)(h)>

Equivalent to О́дрин (Ódrin, “Edirne”) + -лия (-lija).

(male) resident of Edirne, one with origin from Edirne


бургазлия

bg-noun

бургазли́йка

бургазли́я • (burgazlíja) m (feminine бургазли́йка)

бургазли́я (canonical)
burgazlíja (romanization)
бургазли́йка (feminine)
бургазли́я (indefinite singular)
бургазли́и (indefinite plural)
бургазли́ята (definite singular)
бургазли́ите (definite plural)
бургазли́йо (singular vocative)
бургазли́и (plural vocative)

bg-ndecl

бургазли́я<(m)(h)>

Equivalent to Бурга́с (Burgás) + -лия (-lija). Cognate with Turkish Burgaslı.

(male) resident of Burgas, one with origin from Burgas


варналия

bg-noun

ва́рналия • (várnalija) m (feminine ва́рналийка)

ва́рналия (canonical)
várnalija (romanization)
ва́рналийка (feminine)
ва́рналия (indefinite singular)
ва́рналии (indefinite plural)
ва́рналията (definite singular)
ва́рналиите (definite plural)
ва́рналийо (singular vocative)
ва́рналии (plural vocative)

bg-ndecl

ва́рналия<(m)(h)>

Equivalent to Варна (Varna) + -лия (-lija). Cognate with Turkish Varnalı.

(male) resident of Varna, one with origin from Varna


добричлия

bg-noun

добри́члия • (dobríčlija) m (feminine добричлийка)

добри́члия (canonical)
dobríčlija (romanization)
добричлийка (feminine)
добри́члия (indefinite singular)
добри́члии (indefinite plural)
добри́члията (definite singular)
добри́члиите (definite plural)
добри́члийо (singular vocative)
добри́члии (plural vocative)

bg-ndecl

добри́члия<(m)(h)>

Equivalent to До́брич (Dóbrič) + -лия (-lija). Cognate with Turkish Dobriçli.

(male) resident of Dobrich, one with origin from Dobrich


кърджалия

bg-noun

кърджа́лийка

кърджа́лийче

кърджа́лийски

кърджа́лия • (kǎrdžálija) m (feminine кърджа́лийка, relational adjective кърджа́лийски, diminutive кърджа́лийче)

кърджа́лия (canonical)
kǎrdžálija (romanization)
кърджа́лийка (feminine)
кърджа́лийски (adjective relational)
кърджа́лийче (diminutive)
кърджа́лия (indefinite singular)
кърджа́лии (indefinite plural)
кърджа́лията (definite singular)
кърджа́лиите (definite plural)
кърджа́лийо (singular vocative)
кърджа́лии (plural vocative)

bg-ndecl

кърджа́лия<(m)(h)>

Equivalent to Къ́рджали (Kǎ́rdžali) + -лия (-lija). Cognate with Turkish Kırcaallı or kırıcılu (“mill”) (see the etymology of Кърджа́ли (Kǎrdžáli)).

(male) resident of Kardzhali, one with origin from Kardzhali


кърджалия

bg-noun

къ́рджалия • (kǎ́rdžalija) m

къ́рджалия (canonical)
kǎ́rdžalija (romanization)
къ́рджалия (indefinite singular)
къ́рджалии (indefinite plural)
къ́рджалията (definite singular)
къ́рджалиите (definite plural)
къ́рджалийо (singular vocative)
къ́рджалии (plural vocative)

bg-ndecl

къ́рджалия<(m)(h)>

Borrowed from Balkan Turkish kırcal. Probably equivalent to кър (kǎr, “field”) + чалия (čalija, “shameless, immoral”) (literally "nomad, bum unbound by law"). Cognate with Serbo-Croatian крџалија, Romanian cîrjaliu/cârjaliu, Albanian kërxhalliu.

compound

(historical) outlaw, highwayman, vagabond

къ́рджалийство

historical period associated with Kırcals

чалия

чалвам (čalvam, “to grab, to hit, to steal”)


хасковлия

bg-noun

ха́сковлийка

ха́сковлийче

ха́сковлия • (háskovlija) m (feminine ха́сковлийка or ха́сковка, relational adjective ха́сковски, diminutive ха́сковлийче or ха́сковче)

ха́сковлия (canonical)
háskovlija (romanization)
ха́сковлийка (feminine)
ха́сковка (feminine)
ха́сковски (adjective relational)
ха́сковлийче (diminutive)
ха́сковче (diminutive)
ха́сковлия (indefinite singular)
ха́сковлии (indefinite plural)
ха́сковлията (definite singular)
ха́сковлиите (definite plural)
ха́сковлийо (singular vocative)
ха́сковлии (plural vocative)

bg-ndecl

ха́сковлия<(m)(h)>

Equivalent to Ха́сково (Háskovo) + -лия (-lija). Cognate with Turkish Hasköyli.

(male) resident of Haskovo, one with origin from Haskovo


кисело мляко

bg-noun

ки́село мля́ко

ки́село мля́ко • (kíselo mljáko) n

ки́село мля́ко (canonical)
kíselo mljáko (romanization)
ки́село мля́ко (indefinite singular)
ки́селото мля́ко (definite singular)

bg-ndecl

ки́село<#> мля́ко</n:sg>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-кисело мляко.wav

soured milk, fermented milk, Bulgarian yogurt

bg:кисело мляко


дзръцка

bg-noun

дзръ́цка • (dzrǎ́cka) f

дзръ́цка (canonical)
dzrǎ́cka (romanization)
дзръ́цка (indefinite singular)
дзръ́цки (indefinite plural)
дзръ́цката (definite singular)
дзръ́цките (definite plural)

Attested in Southern Torlak dialects, cognate with Macedonian ѕрцки pl (dzrcki, “peepers”).
According to Georgiev, possibly cognate with dialectal Russian згра (zgra), both from Proto-Slavic *stьdzrъ, *stьgrъ (“shining, sparkling”), from Proto-Indo-European *(s)teyg- (“to stick, to poke”). The Torlak Bulgarian descendant probably reflects an earlier adjective *стьѕрьскъ (*stĭdzrĭskŭ, “shining, glimmering”) with a similar phonetic development as Old Church Slavonic трьтьскъ (trĭtĭskŭ, “buttocks”), бодьскъ (bodĭskŭ, “pointy”) → Bulgarian тръцка (trǎcka, “fart”), боцка (bocka, “wedge”).
If correct, then cognate with Proto-Iranian *tigráh (“sharp, pointy”), whence Avestan 𐬙𐬌𐬖𐬭𐬀 (tiγra, “sharp”), Old Persian 𐎫𐎥𐎼 (t-g-r /tigra/). Further akin to Sanskrit तेजस् (tejas, “light, splendor”) with semantic shift sharp edge → shining → light, splendor.


свид

From Proto-Slavic *svidъ, attested in Central Balkan dialects and in Strumian Shop dialects.


дрян

bg-noun

дрян • (drjan) m (relational adjective дря́нов)

drjan (romanization)
дря́нов (adjective relational)
дрян (indefinite singular)
дря́нове (indefinite plural)
дря́нът (definite singular subjective)
дря́новете (definite plural subjective)
дря́на (definite objective singular)
дря́новете (definite objective plural)
дря́на (count-form plural)

bg:Обикновен дрян

Central Balkan and Southern Rupian dialects

(specifically) European cornel (Cornus mas)


сълза

сълза́ • (sǎlzá) f (relational adjective съ́лзен or слъ́зен)

сълза́ (canonical)
sǎlzá (romanization)
съ́лзен (adjective relational)
слъ́зен (adjective relational)
сълза́ (indefinite singular)
съ́лзи (indefinite plural)
сълзи́ (indefinite plural)
сълза́та (definite singular)
съ́лзите (definite plural)
сълзи́те (definite plural)

Inherited from Old Church Slavonic сльза (slĭza), from Proto-Slavic *slьza.


женски род

bg-noun

же́нски род • (žénski rod) m

же́нски род (canonical)
žénski rod (romanization)
же́нски ро́д (indefinite singular)
же́нският ро́д (definite singular subjective)
же́нския ро́д (definite objective singular)

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-женски род.wav

From же́нски (žénski, “feminine”) + род (rod, “sort, gender”).


дишане

bg-noun

ди́шане • (díšane) n

ди́шане (canonical)
díšane (romanization)
ди́шане (indefinite singular)
ди́шания (indefinite plural)
ди́шането (definite singular)
ди́шанията (definite plural)

Formed as ди́шам (díšam) + -не (-ne), from Proto-Slavic *dyšati (ja-conj.).

дишам дишам#Bulgarian


мартеница

ма́ртеница • (mártenica) f

ма́ртеница (canonical)
mártenica (romanization)
ма́ртеница (indefinite singular)
ма́ртеници (indefinite plural)
ма́ртеницата (definite singular)
ма́ртениците (definite plural)

bg-ndecl

ма́ртеница<>

From март (mart, “March”) + -еница (-enica).

traditional Bulgarian adornment worn during the month of March; martenitsa


турцизъм

bg-noun

турци́зъм • (turcízǎm) m

турци́зъм (canonical)
turcízǎm (romanization)
турци́зъм (indefinite singular)
турци́зми (indefinite plural)
турци́змът (definite singular subjective)
турци́змите (definite plural subjective)
турци́зма (definite objective singular)
турци́змите (definite objective plural)
турци́зъма (count-form plural)

bg-ndecl

турци́зъм<*>

Turkism (a word or phrase derived from the (Ottoman) Turkish language)


мъжки род

bg-noun

мъ́жки род • (mǎ́žki rod) m

мъ́жки род (canonical)
mǎ́žki rod (romanization)
мъ́жки ро́д (indefinite singular)
мъ́жкият ро́д (definite singular subjective)
мъ́жкия ро́д (definite objective singular)

From мъ́жки (mǎ́žki, “masculine”) + род (rod, “sort, gender”).


лико

bg-noun

лико́ • (likó) n (relational adjective ли́ков or ли́кав)

лико́ (canonical)
likó (romanization)
ли́ков (adjective relational)
ли́кав (adjective relational)
лико́ (indefinite singular)
лика́ (indefinite plural)
лико́то (definite singular)
лика́та (definite plural)


върпина

върпи́на • (vǎrpína) f

върпи́на (canonical)
vǎrpína (romanization)
върпи́на (indefinite singular)
върпи́ни (indefinite plural)
върпи́ната (definite singular)
върпи́ните (definite plural)

Probably a derivative from an obsolete verb *върпя (*vǎrpja) + -ина (-ina), from Proto-Slavic *vьrpati, *vьrpiti. Akin to dialectal Slovene vŕpati (“to turn, to grab, to ditch”), dialectal Russian верпе́ть (verpétʹ, “to spring”). Also probably related to Proto-Slavic *vorpъ > dialectal Russian вороп (vorop, “assault, attack, raid”), Czech vrapa (“wrinkle”) and possibly further akin with Lithuanian ver̃pti (“to spin”).


въртоп

bg-noun

върто́п • (vǎrtóp) m

върто́п (canonical)
vǎrtóp (romanization)
върто́п (indefinite singular)
върто́пи (indefinite plural)
върто́път (definite singular subjective)
върто́пите (definite plural subjective)
върто́па (definite objective singular)
върто́пите (definite objective plural)
върто́па (count-form plural)

Inherited from Proto-Slavic *vьrtъpъ. Attested with the meaning “cave, garden” in Old Church Slavonic врьтъпъ (vrĭtŭpŭ), whence Romanian Vârtop (toponym).
By surface analysis, въ́ртя (vǎ́rtja, “to turn, to whirl”) + -оп (-op).

surf

(dialectal) narrow infundibular formation, depression (landscape formation)


вреща

bg-noun

вре́ща • (vréšta) f

вре́ща (canonical)
vréšta (romanization)
вре́ща (indefinite singular)
вре́щи (indefinite plural)
вре́щата (definite singular)
вре́щите (definite plural)

From Proto-Slavic *verťa, an alternative form of Proto-Slavic *verťь m.

(dialectal) Alternative form of врещ (vrešt)


врещ

vrešt (romanization)
врещ (indefinite singular)
вре́щове (indefinite plural)
вре́щът (definite singular subjective)
вре́щовете (definite plural subjective)
вре́ща (definite objective singular)
вре́щовете (definite objective plural)
вре́ща (count-form plural)

Formally from Proto-Slavic *verťь (yo-stem), a variant of *verťa f.


вретен

врете́н • (vretén) m

врете́н (canonical)
vretén (romanization)
врете́н (indefinite singular)
врете́ни (indefinite plural)
врете́нът (definite singular subjective)
врете́ните (definite plural subjective)
врете́на (definite objective singular)
врете́ните (definite objective plural)
врете́на (count-form plural)

Related to Bulgarian въртя (vǎrtja, “to rotate”), with E-grade stem (cf. Bulgarian вретено (vreteno, “spindle”)).

(dialectal, dated) measuring unit = ¹⁄₄₀ hectare


вретище

вре́тище • (vrétište) n

вре́тище (canonical)
vrétište (romanization)
вре́тище (indefinite singular)
вре́тища (indefinite plural)
вре́тището (definite singular)
вре́тищата (definite plural)

Inherited from Proto-Slavic *vertišče; parsable as врещ (vrešt, “bag, sack”) + -ище (-ište).

affix

(archaic) overcoat, mantle made of rough material


дръча

bg-noun

дръ́ча • (drǎ́ča) f

дръ́ча (canonical)
drǎ́ča (romanization)
дръ́ча (indefinite singular)
дръ́чата (definite singular)

Resultant noun from Bulgarian дърцам (dǎrcam, “to pluck”).


врът

врът • (vrǎt) m

From Proto-Slavic *vьrtъ (“turn, enclosure”), cognate with Serbo-Croatian вр̏т and akin to верт in Russian вертоград (vertograd). The meaning garden continues Old Church Slavonic врьтъ (vrĭtŭ), врътъ (vrŭtŭ, “garden”) and is nowadays limited to dialects from South-Western Bulgaria (and Slavic dialects in Northern Greece).


дръжка

дръ́жка • (drǎ́žka) f

дръ́жка (canonical)
drǎ́žka (romanization)
дръ́жка (indefinite singular)
дръ́жки (indefinite plural)
дръ́жката (definite singular)
дръ́жките (definite plural)

From държа (dǎrža, “to hold”) + -ка (-ka).


държало

държа́ло • (dǎržálo) f

държа́ло (canonical)
dǎržálo (romanization)
държа́ло (indefinite singular)
държа́ла (indefinite plural)
държа́лото (definite singular)
държа́лата (definite plural)

From държа (dǎrža, “to hold”) + -ало (-alo, “instrumental suffix”).


ракия

bg-noun

раки́я • (rakíja) f

раки́я (canonical)
rakíja (romanization)
раки́я (indefinite singular)
раки́и (indefinite plural)
раки́ята (definite singular)
раки́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish راقی (rakı).


вещер

bg-noun

ве́щер • (véšter) m (feminine ве́щица or ве́щерка or ве́щерица)

ве́щер (canonical)
véšter (romanization)
ве́щица (feminine)
ве́щерка (feminine)
ве́щерица (feminine)
ве́щер (indefinite singular)
ве́щери (indefinite plural)
ве́щерът (definite singular subjective)
ве́щерите (definite plural subjective)
ве́щера (definite objective singular)
ве́щерите (definite objective plural)
ве́щере (singular vocative)
ве́щери (plural vocative)

wizard or witch; person who performs magic


великомъченик

великомъчени́к

великомъчени́ца

великомъчени́к • (velikomǎčeník) m (feminine великомъчени́ца)

великомъчени́к (canonical)
velikomǎčeník (romanization)
великомъчени́ца (feminine)
великомъчени́к (indefinite singular)
великомъчени́ци (indefinite plural)
великомъчени́кът (definite singular subjective)
великомъчени́ците (definite plural subjective)
великомъчени́ка (definite objective singular)
великомъчени́ците (definite objective plural)
великомъчени́ко (singular vocative)
великомъчени́ци (plural vocative)

bg-ndecl

великомъчени́к<(h)>

Adapted from Russian великому́ченик (velikomúčenik), itself a calque of Ancient Greek μεγαλομάρτυς (megalomártus).
The alternative form великому́ченик (velikomúčenik) may have been the original Bulgarian form, in which case this alternative form was the one borrowed from Russian and was then adapted to the current form.

bor

великому́ченик

calque

μεγαλομάρτυς


първомъченик

bg-noun

първомъчени́к

първомъчени́ца

първомъчени́к • (pǎrvomǎčeník) m (feminine първомъчени́ца)

първомъчени́к (canonical)
pǎrvomǎčeník (romanization)
първомъчени́ца (feminine)
първомъчени́к (indefinite singular)
първомъчени́ци (indefinite plural)
първомъчени́кът (definite singular subjective)
първомъчени́ците (definite plural subjective)
първомъчени́ка (definite objective singular)
първомъчени́ците (definite objective plural)
първомъчени́ко (singular vocative)
първомъчени́ци (plural vocative)

bg-ndecl

първомъчени́к<(h)>


първомъченица

bg-noun

първомъчени́ца

първомъчени́к

първомъчени́ца • (pǎrvomǎčeníca) f (masculine първомъчени́к)

първомъчени́ца (canonical)
pǎrvomǎčeníca (romanization)
първомъчени́к (masculine)
първомъчени́ца (indefinite singular)
първомъчени́ци (indefinite plural)
първомъчени́цата (definite singular)
първомъчени́ците (definite plural)
първомъчени́це (singular vocative)
първомъчени́ци (plural vocative)

bg-ndecl

първомъчени́ца<(v)>

първомъчени́к първомъченик#Bulgarian

(Christianity) female equivalent of първомъчени́к (pǎrvomǎčeník): protomartyress, female protomartyr


великомъченица

bg-noun

великомъчени́ца

великомъчени́к

великомъчени́ца • (velikomǎčeníca) f (masculine великомъчени́к)

великомъчени́ца (canonical)
velikomǎčeníca (romanization)
великомъчени́к (masculine)
великомъчени́ца (indefinite singular)
великомъчени́ци (indefinite plural)
великомъчени́цата (definite singular)
великомъчени́ците (definite plural)
великомъчени́це (singular vocative)
великомъчени́ци (plural vocative)

bg-ndecl

великомъчени́ца<(v)>

From великомъчени́к (velikomǎčeník, “great martyr”) + -и́ца (-íca, feminine suffix).

suffix

великомъчени́к

великомъчени́к великомъченик#Bulgarian

(Eastern Orthodoxy) female equivalent of великомъчени́к (velikomǎčeník): great martyress


шебой

bg-noun

шебо́й • (šebój) m

шебо́й (canonical)
šebój (romanization)
шебо́й (indefinite singular)
шебо́и (indefinite plural)
шебо́ят (definite singular subjective)
шебо́ите (definite plural subjective)
шебо́я (definite objective singular)
шебо́ите (definite objective plural)
шебо́я (count-form plural)

шибо́й шибой#Bulgarian


шибой

шибо́й • (šibój) m

шибо́й (canonical)
šibój (romanization)
шибо́й (indefinite singular)
шибо́и (indefinite plural)
шибо́ят (definite singular subjective)
шибо́ите (definite plural subjective)
шибо́я (definite objective singular)
шибо́ите (definite objective plural)
шибо́я (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish شببوی (şebboy), from Classical Persian شَببوی (šab-bōy).

bor+

И пак ний под питафето покрито
со здравец, карамфил и жълт шебой,
и пак, до мене братчето ми свито,
провираме се пак и пак – безброй –
и дето шествито спре; блажени
кога то приближи до наший праг …
Очи горящи, личица червени
– свещици трепнали в светия мрак.

1921, Мара Иванова Белчева, Венеца на дните [Veneca na dnite]:

Erysimum cheiri
Erysimum cheiri#Translingual

wallflower (Erysimum gen. et spp., especially the common wallflower (Erysimum cheiri))


вагаш

bg-noun

вага́ш • (vagáš) m

вага́ш (canonical)
vagáš (romanization)
вага́ш (indefinite singular)
вага́ши (indefinite plural)
вага́шът (definite singular subjective)
вага́шите (definite plural subjective)
вага́ша (definite objective singular)
вага́шите (definite objective plural)
вага́ша (count-form plural)

From Hungarian vágás (“cut”) (in the compound kerékvágás (“track”)) via Romanian văgaș, făgaș (“trail”). Loaned as well into Serbo-Croatian ва̀га̄ш (“trail”).


валог

ва́лог • (válog) m

ва́лог (canonical)
válog (romanization)
ва́лог (indefinite singular)
ва́лози (indefinite plural)
ва́логът (definite singular subjective)
ва́лозите (definite plural subjective)
ва́лога (definite objective singular)
ва́лозите (definite objective plural)
ва́лога (count-form plural)

From вал (val, “embankment”) + -ог (-og). Likely akin to Latin vallis (“vale”) (whence Romanian vale which is sometimes compared with the Bulgarian term).


вратига

врати́га • (vratíga) f

врати́га (canonical)
vratíga (romanization)
врати́га (indefinite singular)
врати́ги (indefinite plural)
врати́гата (definite singular)
врати́гите (definite plural)

From Proto-Slavic *vortiga; equivalent to вратя (vratja, “to return”) + -ига (-iga).

affix

врати́ка вратика#Bulgarian


плак

plak (romanization)
плак (indefinite singular)
пла́кове (indefinite plural)
пла́кът (definite singular subjective)
пла́ковете (definite plural subjective)
пла́ка (definite objective singular)
пла́ковете (definite objective plural)
пла́ка (count-form plural)

(dialectal) Alternative form of плач (plač)


вързоп

bg-noun

вързо́п • (vǎrzóp) m

вързо́п (canonical)
vǎrzóp (romanization)
вързо́п (indefinite singular)
вързо́пи (indefinite plural)
вързо́път (definite singular subjective)
вързо́пите (definite plural subjective)
вързо́па (definite objective singular)
вързо́пите (definite objective plural)
вързо́па (count-form plural)

According to Georgiev (БЕР), conflation of Bulgarian връ́звам (vrǎ́zvam, “to tie”) and сноп (snop, “sheaf”). Cognate with Macedonian врзоп (vrzop).
By surface analysis, върз- (vǎrz-) + -оп (-op).


шам-фъстък

bg-noun

ша́м-фъстъ́к

ша́м-фъстъ́к • (šám-fǎstǎ́k) m

ша́м-фъстъ́к (canonical)
šám-fǎstǎ́k (romanization)
ша́м-фъстъ́к (indefinite singular)
ша́м-фъстъ́ци (indefinite plural)
ша́м-фъстъ́кът (definite singular subjective)
ша́м-фъстъ́ците (definite plural subjective)
ша́м-фъстъ́ка (definite objective singular)
ша́м-фъстъ́ците (definite objective plural)
ша́м-фъстъ́ка (count-form plural)

bg-ndecl

ша́м-фъстъ́к<>

Borrowed from Ottoman Turkish شام فستغی (şam fıstığı), same.

bor+

<i class="Latn mention" lang="tr">şam fıstığı</i>

Pistacia vera
Pistacia vera#Translingual

pistachio (Pistacia vera, tree and fruit)


натоварване

bg-noun

натова́рване

натова́рване • (natovárvane) n

натова́рване (canonical)
natovárvane (romanization)
натова́рване (indefinite singular)
натова́рвания (indefinite plural)
натова́рването (definite singular)
натова́рванията (definite plural)

bg-ndecl

натова́рване<>


пазител

bg-noun

пази́тел • (pazítel) m

пази́тел (canonical)
pazítel (romanization)
пази́тел (indefinite singular)
пази́тели (indefinite plural)
пази́телят (definite singular subjective)
пази́телите (definite plural subjective)
пази́теля (definite objective singular)
пази́телите (definite objective plural)
пази́теля (count-form plural)

From (South) Proto-Slavic *paziteľь. Equivalent to пазя (pazja, “to safeguard”) + -тел (-tel).


тиня

bg-noun

ти́ня • (tínja) f

ти́ня (canonical)
tínja (romanization)
ти́ня (indefinite singular)
ти́нята (definite singular)

From Proto-Slavic *tiňa, *tina. Cognate with Old Church Slavonic тина (tina), Macedonian тиња (tinja).


пазач

паза́ч • (pazáč) m (feminine паза́чка)

паза́ч (canonical)
pazáč (romanization)
паза́чка (feminine)
паза́ч (indefinite singular)
паза́чи (indefinite plural)
паза́чът (definite singular subjective)
паза́чите (definite plural subjective)
паза́ча (definite objective singular)
паза́чите (definite objective plural)
паза́чо (singular vocative)
паза́чи (plural vocative)

From (South) Proto-Slavic *pazačь. Equivalent to па́зя (pázja, “to safeguard”) + -ач (-ač).


струпей

bg-noun

стру́пей • (strúpej) m

стру́пей (canonical)
strúpej (romanization)
стру́пей (indefinite singular)
стру́пеи (indefinite plural)
стру́пеят (definite singular subjective)
стру́пеите (definite plural subjective)
стру́пея (definite objective singular)
стру́пеите (definite objective plural)
стру́пея (count-form plural)


охлузване

охлу́зване • (ohlúzvane) n

охлу́зване (canonical)
ohlúzvane (romanization)
охлу́зване (indefinite singular)
охлу́звания (indefinite plural)
охлу́зването (definite singular)
охлу́званията (definite plural)

bg-ndecl

охлу́зване<>

Deverbal noun from охлу́звам (ohlúzvam, “to graze”) + -не (-ne).


навяхване

bg-noun

навя́хване • (navjáhvane) n

навя́хване (canonical)
navjáhvane (romanization)
навя́хване (indefinite singular)
навя́хвания (indefinite plural)
навя́хването (definite singular)
навя́хванията (definite plural)

bg-ndecl

навя́хване<>

Deverbal noun from навя́хвам (navjáhvam, “to sprain”) + -не (-ne).


натъртване

bg-noun

натъ́ртване • (natǎ́rtvane) n

натъ́ртване (canonical)
natǎ́rtvane (romanization)
натъ́ртване (indefinite singular)
натъ́ртвания (indefinite plural)
натъ́ртването (definite singular)
натъ́ртванията (definite plural)

bg-ndecl

натъ́ртване<>

Deverbal noun from натъ́ртвам (natǎ́rtvam, “to bruise”) + -не (-ne).

affix

bruise, contusion (wound in which the skin is not broken)


ожулване

bg-noun

ожу́лване • (ožúlvane) n

ожу́лване (canonical)
ožúlvane (romanization)
ожу́лване (indefinite singular)
ожу́лвания (indefinite plural)
ожу́лването (definite singular)
ожу́лванията (definite plural)

Deverbal noun from ожу́лвам (ožúlvam, “to abrade, raze, rub off”) + -не (-ne).

affix

abrasion, chafe, gall (injury or wear caused by friction)


цицина

bg-noun

цици́на • (cicína) f

цици́на (canonical)
cicína (romanization)
цици́на (indefinite singular)
цици́ни (indefinite plural)
цици́ната (definite singular)
цици́ните (definite plural)

From цица (cica, “teat, nipple”) + -ина (-ina).

affix

swelling, bump, goose egg (a swelling on the head caused by illness or injury)


схващане

bg-noun

схва́щане • (shváštane) n

схва́щане (canonical)
shváštane (romanization)
схва́щане (indefinite singular)
схва́щания (indefinite plural)
схва́щането (definite singular)
схва́щанията (definite plural)

Deverbal noun from схва́щам (shváštam, “to grasp”) + -не (-ne).


схващане

bg-noun

схва́щане • (shváštane) n

Deverbal noun from схва́щам се (shváštam se, “to get a cramp”) + -не (-ne).


изгаряне

bg-noun

изга́ряне • (izgárjane) n

изга́ряне (canonical)
izgárjane (romanization)
изга́ряне (indefinite singular)
изга́рянета (indefinite plural)
изга́рянето (definite singular)
изга́рянетата (definite plural)

Deverbal noun from изга́рям (izgárjam, “to burn, scorch”) + -не (-ne).

affix

(medicine) burn (physical trauma caused by harmful contact with fire or acid)


гута

bg-noun

гу́та • (gúta) f

гу́та (canonical)
gúta (romanization)
гу́та (indefinite singular)
гу́ти (indefinite plural)
гу́тата (definite singular)
гу́тите (definite plural)

Probably cognate with Serbo-Croatian гу̏та (“edema”), Slovene guta (“apoplexy”), either from Proto-Slavic *guta (Georgiev, Sławski) or borrowed from Latin gutta (“drop”) (Snoj).

гутав

swollen, twisted, deformed; wretched, incapable

type of artichoke (Helianthus tuberosus)


кучя

кучя́ • (kučjá) f

кучя́ (canonical)
kučjá (romanization)
кучя́ (indefinite singular)
кучя́та (definite singular)


хлъпка

хлъ́пка • (hlǎ́pka) f

хлъ́пка (canonical)
hlǎ́pka (romanization)
хлъ́пка (indefinite singular)
хлъ́пки (indefinite plural)
хлъ́пката (definite singular)
хлъ́пките (definite plural)

Attested witin Rupian dialects. Cognate with dialectal Macedonian лопка (lopka, “snowball”).
Probably akin to Russian хло́пок (xlópok, “cotton”), Czech chlup (“hair”), Slovak chlp (“loop, lock of hair”), dialectal Polish chłupy pl (“hair”), from Proto-Slavic *xlъpъ/*xъlpъ.

(dialectal, diminutive) knobble of fleece, wool, cotton

(dialectal) large snowflake, small lump of snow

(dialectal, medicine) cataract (clouding of the lens in the eye)


лопка

ло́пка • (lópka) f

ло́пка (canonical)
lópka (romanization)
ло́пка (indefinite singular)
ло́пки (indefinite plural)
ло́пката (definite singular)
ло́пките (definite plural)

хлъ́пка хлъпка#Bulgarian

(dialectal) Alternative form of хлъ́пка (hlǎ́pka)


заболяване

заболя́ване • (zaboljávane) n

заболя́ване (canonical)
zaboljávane (romanization)
заболя́ване (indefinite singular)
заболя́вания (indefinite plural)
заболя́ването (definite singular)
заболя́ванията (definite plural)

bg-ndecl

заболя́ване<>

Deverbal noun from заболя́вам (zaboljávam, “to get sick, to catch a disease”) + -не (-ne).


разстройство

bg-noun

разстро́йство

разстро́йство • (razstrójstvo) n

разстро́йство (canonical)
razstrójstvo (romanization)
разстро́йство (indefinite singular)
разстро́йства (indefinite plural)
разстро́йството (definite singular)
разстро́йствата (definite plural)

bg-ndecl

разстро́йство<>

From разстро́йвам (razstrójvam, “to upset, to disrupt”) + -ство (-stvo). Cognate with Macedonian растројство (rastrojstvo, “disorder”), Russian расстро́йство (rasstrójstvo, “disturbance, disruption”).

affix

разстро́йвам

cog

расстро́йство

чревно разстройство

душевно разстройство


алергия

bg-noun

але́ргия • (alérgija) f

але́ргия (canonical)
alérgija (romanization)
але́ргия (indefinite singular)
але́ргии (indefinite plural)
але́ргията (definite singular)
але́ргиите (definite plural)

Borrowed from German Allergie, coined in the 20th century on the basis of Ancient Greek ἄλλος (állos, “foreign”) + ἔργον (érgon, “work, activity”).

compound

(pathology) allergy (vigorous immune response to irritant substances (allergens) which cannot be processed by the body)


епидемия

bg-noun

епиде́мия • (epidémija) f

епиде́мия (canonical)
epidémija (romanization)
епиде́мия (indefinite singular)
епиде́мии (indefinite plural)
епиде́мията (definite singular)
епиде́миите (definite plural)

Medical term, ultimately from Ancient Greek ἐπιδημία (epidēmía), probably via some intermediate Western language or via Russian эпиде́мия (epidémija).

(figurative) news or trend which spreads quickly from person to person (like an epidemy)


легоба

легоба́ • (legobá) f

легоба́ (canonical)
legobá (romanization)
легоба́ (indefinite singular)
легоба́та (definite singular)

bg-ndecl

легоба́</n:sg>

From an earlier льгоба (lĭgoba, “ease”), a derivative from Proto-Slavic *lьgъ (“mild, light”) + -оба (-oba). Akin to Russian облегче́ние (oblexčénije, “relief”), Slovene ləgóta (“ease”).

cog

(dialectal, dated) final stage of sickness just before healing


секуларизъм

bg-noun

секулари́зъм

секулари́зъм • (sekularízǎm) m

секулари́зъм (canonical)
sekularízǎm (romanization)
секулари́зъм (indefinite singular)
секулари́зми (indefinite plural)
секулари́змът (definite singular subjective)
секулари́змите (definite plural subjective)
секулари́зма (definite objective singular)
секулари́змите (definite objective plural)
секулари́зъма (count-form plural)

bg-ndecl

секулари́зъм<>

bg:секуларизъм


пандемия

bg-noun

панде́мия • (pandémija) f

панде́мия (canonical)
pandémija (romanization)
панде́мия (indefinite singular)
панде́мии (indefinite plural)
панде́мията (definite singular)
панде́миите (definite plural)

Medical term, ultimately from Latin pandēmia, probably borrowed from a Western language. Built on the basis of Ancient Greek ἐπιδημία (epidēmía) from παν- (pan-, “all around”) + δῆμος (dêmos, “people, population”).

prefix

(pathology) pandemic (large epidemic spread over a whole population)


съюз

bg-noun

съю́з • (sǎjúz) m (relational adjective съю́зен)

съю́з (canonical)
sǎjúz (romanization)
съю́зен (adjective relational)
съю́з (indefinite singular)
съю́зи (indefinite plural)
съю́зът (definite singular subjective)
съю́зите (definite plural subjective)
съю́за (definite objective singular)
съю́зите (definite objective plural)
съю́за (count-form plural)

Borrowed from Russian сою́з (sojúz), itself borrowed from Old Church Slavonic съѭзъ (sŭjǫzŭ) - an alternative form of Old Church Slavonic съвѫзъ (sŭvǫzŭ). Cognate with the native dialectal terms Bulgarian въз m (vǎz), възе n (vǎze, “binder, fastener”), from Proto-Slavic *ǫzъ (“bond, tie”).
The secondary meaning conjunction is a calque of Latin coniūnctiō.


въз

vǎz (romanization)
въ́зе (diminutive)
въз (indefinite singular)
въ́зове (indefinite plural)
въ́зът (definite singular subjective)
въ́зовете (definite plural subjective)
въ́за (definite objective singular)
въ́зовете (definite objective plural)
въ́за (count-form plural)

Per BER, a recent derivative, probably from contamination of ве́зя (vézja, “to web, to braid”) and въже́ (vǎžé, “rope”). Formally equivalent to Proto-Slavic *ǫzъ (“bond, tie”) (whence Old Church Slavonic съвѫзъ (sŭvǫzŭ, “link, conjoinment”)), *ǫza (“chain”) (whence Old Church Slavonic ѫза (ǫza, “shackles, fetters”)).

cog

(dialectal) binder, fastener (of bag, shoes, cloths, apron)


коронавирус

bg-noun

коронави́рус

коронави́рус • (koronavírus) m

коронави́рус (canonical)
koronavírus (romanization)
коронави́рус (indefinite singular)
коронави́руси (indefinite plural)
коронави́русът (definite singular subjective)
коронави́русите (definite plural subjective)
коронави́руса (definite objective singular)
коронави́русите (definite objective plural)
коронави́руса (count-form plural)

bg-ndecl

коронави́рус<>

Borrowed from English coronavirus, technically equivalent to корона (korona, “crown”) + вирус (virus, “virus”).


драскотина

bg-noun

драскоти́на • (draskotína) f

драскоти́на (canonical)
draskotína (romanization)
драскоти́на (indefinite singular)
драскоти́ни (indefinite plural)
драскоти́ната (definite singular)
драскоти́ните (definite plural)

bg-ndecl

драскоти́на<>

By surface analysis, дра́скам (dráskam, “to make scratches”) + -отина (-otina).


подутина

bg-noun

подутина́ • (podutiná) f

подутина́ (canonical)
podutiná (romanization)
подутина́ (indefinite singular)
подутина́та (definite singular)

bg-ndecl

подутина́</n:sg>

From поду́т (podút, “swollen”) + -ина (-ina).

edema, tumefaction (both as a result of injury or as a medical sign for some disease)


синина

bg-noun

синина́ • (sininá) f

синина́ (canonical)
sininá (romanization)
синина́ (indefinite singular)
синини́ (indefinite plural)
синина́та (definite singular)
синини́те (definite plural)

ecchymosis (leaking of blood into the tissues of the body as a result of a bruise)


звателен падеж

зва́телен паде́ж

зва́телен паде́ж • (zvátelen padéž) m

зва́телен паде́ж (canonical)
zvátelen padéž (romanization)
зва́телен паде́ж (indefinite singular)
зва́телният паде́ж (definite singular subjective)
зва́телния паде́ж (definite objective singular)

bg-ndecl

зва́телен<#*> паде́ж</n:sg>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-звателен падеж.wav


щир

štir (romanization)
щир (indefinite singular)
щи́рът (definite singular subjective)
щи́ра (definite objective singular)

→ Gagauz: iştir

→ Romanian: știr

desctree

→ Ottoman Turkish: اشتیر (iştir), اشتر (iştir)
Turkish: iştir, ıştır


рускиня

bg-noun

руски́ня • (ruskínja) f (masculine русна́к)

руски́ня (canonical)
ruskínja (romanization)
русна́к (masculine)
руски́ня (indefinite singular)
руски́ни (indefinite plural)
руски́нята (definite singular)
руски́ните (definite plural)
руски́ньо (singular vocative)
руски́ни (plural vocative)

bg-ndecl

руски́ня<(v)>

From a superficial ру́сец (rúsec) (non-standard) + -иня (-inja) (standard Bulgarian русна́к (rusnák)).

affix

русна́к руснак#Bulgarian

female equivalent of русна́к (rusnák): female Russian (person)


руснак

bg-noun

русна́к • (rusnák) m (feminine руски́ня)

русна́к (canonical)
rusnák (romanization)
руски́ня (feminine)
русна́к (indefinite singular)
русна́ци (indefinite plural)
русна́кът (definite singular subjective)
русна́ците (definite plural subjective)
русна́ка (definite objective singular)
русна́ците (definite objective plural)
русна́ко (singular vocative)
русна́ци (plural vocative)

bg-ndecl

русна́к<(h)>


сричка

bg-noun

сри́чка • (sríčka) f

сри́чка (canonical)
sríčka (romanization)
сри́чка (indefinite singular)
сри́чки (indefinite plural)
сри́чката (definite singular)
сри́чките (definite plural)
сри́чке (singular vocative)
сри́чки (plural vocative)

bg-ndecl

сри́чка<(v)>


българка

bg-noun

бъ́лгарка • (bǎ́lgarka) f (masculine бъ́лгарин)

бъ́лгарка (canonical)
bǎ́lgarka (romanization)
бъ́лгарин (masculine)
бъ́лгарка (indefinite singular)
бъ́лгарки (indefinite plural)
бъ́лгарката (definite singular)
бъ́лгарките (definite plural)
бъ́лгарко (singular vocative)
бъ́лгарке (singular vocative)
бъ́лгарки (plural vocative)

bg-ndecl

бъ́лгарка</voc:бъ́лгарко:бъ́лгарке>

тя е бъ́лгарка
tja e bǎ́lgarka
she is Bulgarian

бъ́лгарин българин#Bulgarian

female equivalent of бъ́лгарин (bǎ́lgarin): female Bulgarian


руснаци

head

русна́ци • (rusnáci)

русна́ци (canonical)
rusnáci (romanization)

русна́к руснак#Bulgarian


българи

бъ́лгари • (bǎ́lgari)

бъ́лгари (canonical)
bǎ́lgari (romanization)

бъ́лгарин българин#Bulgarian

indefinite plural of бъ́лгарин (bǎ́lgarin)


бряга

бря́га • (brjága)

бря́га (canonical)
brjága (romanization)


брегът

брегъ́т • (bregǎ́t)

брегъ́т (canonical)
bregǎ́t (romanization)

definite subject singular of бряг (brjag)


народността

народността́

народността́ • (narodnosttá)

народността́ (canonical)
narodnosttá (romanization)

наро́дност народност#Bulgarian

definite singular of наро́дност (naródnost)


сърби

съ́рби • (sǎ́rbi)

съ́рби (canonical)
sǎ́rbi (romanization)

съ́рбин сърбин#Bulgarian


кафенета

кафене́та • (kafenéta)

кафене́та (canonical)
kafenéta (romanization)

кафене́ кафене#Bulgarian


кина

кина́ • (kiná)


сърбин

bg-noun

съ́рбин • (sǎ́rbin) m (feminine сръбки́ня)

съ́рбин (canonical)
sǎ́rbin (romanization)
сръбки́ня (feminine)
съ́рбин (indefinite singular)
съ́рби (indefinite plural)
съ́рбинът (definite singular subjective)
съ́рбите (definite plural subjective)
съ́рбина (definite objective singular)
съ́рбите (definite objective plural)
съ́рбино (singular vocative)
съ́рби (plural vocative)

bg-ndecl

съ́рбин<(ин)(h)>


кафене

bg-noun

кафене́ • (kafené) n

кафене́ (canonical)
kafené (romanization)
кафене́ (indefinite singular)
кафене́та (indefinite plural)
кафене́то (definite singular)
кафене́тата (definite plural)


сръбкиня

сръбки́ня • (srǎbkínja) f (masculine съ́рбин)

сръбки́ня (canonical)
srǎbkínja (romanization)
съ́рбин (masculine)
сръбки́ня (indefinite singular)
сръбки́ни (indefinite plural)
сръбки́нята (definite singular)
сръбки́ните (definite plural)
сръбки́ньо (singular vocative)
сръбки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

сръбки́ня<(v)>

From a superficial съ́рбец (sǎ́rbec) (non-standard) + -иня (-inja) (standard Bulgarian съ́рбин (sǎ́rbin)).

affix

съ́рбин сърбин#Bulgarian

female equivalent of съ́рбин (sǎ́rbin): female Serb (person)


колела

head

колела́ • (kolelá)

колела́ (canonical)
kolelá (romanization)

колело́ колело#Bulgarian


здраве

bg-noun

здра́ве • (zdráve) n (relational adjective здра́вен)

здра́ве (canonical)
zdráve (romanization)
здра́вен (adjective relational)
здра́ве (indefinite singular)
здра́вето (definite singular)

bg-ndecl

здра́ве</n:sg>

From Proto-Slavic *sъdorvьje. Morphologically equivalent to здрав (zdrav, “healthy”) + -е (-e).


възрастта

head

възрастта́ • (vǎzrasttá)

възрастта́ (canonical)
vǎzrasttá (romanization)

въ́зраст възраст#Bulgarian

definite singular of въ́зраст (vǎ́zrast)


дрехи

дре́хи • (dréhi)

дре́ха дреха#Bulgarian

indefinite plural of дре́ха (dréha): clothing; clothes


дреха

bg-noun

дре́ха • (dréha) f

дре́ха (canonical)
dréha (romanization)
дре́ха (indefinite singular)
дре́хи (indefinite plural)
дре́хата (definite singular)
дре́хите (definite plural)


поща

по́ща • (póšta) f (relational adjective по́щенски)

по́ща (canonical)
póšta (romanization)
по́щенски (adjective relational)
по́ща (indefinite singular)
по́щи (indefinite plural)
по́щата (definite singular)
по́щите (definite plural)
по́що (singular vocative)
по́щи (plural vocative)


климатик

климати́к • (klimatík) m

климати́к (canonical)
klimatík (romanization)
климати́к (indefinite singular)
климати́ци (indefinite plural)
климати́кът (definite singular subjective)
климати́ците (definite plural subjective)
климати́ка (definite objective singular)
климати́ците (definite objective plural)
климати́ка (count-form plural)


пликове

head

пли́кове • (plíkove)

пли́кове (canonical)
plíkove (romanization)


спирка

bg-noun

спи́рка • (spírka) f

спи́рка (canonical)
spírka (romanization)
спи́рка (indefinite singular)
спи́рки (indefinite plural)
спи́рката (definite singular)
спи́рките (definite plural)

автобусна спирка

крайна спирка

междинна спирка

stop, a small station (of bus, tram, etc.)


четвърт

че́твърт • (čétvǎrt) f

че́твърт (canonical)
čétvǎrt (romanization)
че́твърт (indefinite singular)
че́твърти (indefinite plural)
четвъртта́ (definite singular)
че́твъртите (definite plural)

bg-ndecl

че́твърт<(f)>

(music) crotchet, quarter note, fourth note (musical note)


светофар

bg-noun

светофа́р • (svetofár) m

светофа́р (canonical)
svetofár (romanization)
светофа́р (indefinite singular)
светофа́ри (indefinite plural)
светофа́рят (definite singular subjective)
светофа́рите (definite plural subjective)
светофа́ря (definite objective singular)
светофа́рите (definite objective plural)
светофа́ря (count-form plural)

From све́тя (svétja, “to lighten”) + фар (far, “beacon”).


съвет

bg-noun

съве́т • (sǎvét) m (relational adjective съве́тски)

съве́т (canonical)
sǎvét (romanization)
съве́тски (adjective relational)
съве́т (indefinite singular)
съве́ти (indefinite plural)
съве́тът (definite singular subjective)
съве́тите (definite plural subjective)
съве́та (definite objective singular)
съве́тите (definite objective plural)
съве́та (count-form plural)
съве́те (singular vocative)
съве́ти (plural vocative)

Inherited from Old Church Slavonic съвѣтъ (sŭvětŭ), from Proto-Slavic *sъvětъ.


полякиня

bg-noun

поляки́ня • (poljakínja) f (masculine по́ляк or поля́к)

поляки́ня (canonical)
poljakínja (romanization)
по́ляк (masculine)
поля́к (masculine)
поляки́ня (indefinite singular)
поляки́ни (indefinite plural)
поляки́нята (definite singular)
поляки́ните (definite plural)
поляки́ньо (singular vocative)
поляки́ни (plural vocative)

bg-ndecl

поляки́ня<(v)>

по́ляк поляк#Bulgarian

поля́к поляк#Bulgarian

female equivalent of по́ляк (póljak), female equivalent of поля́к (polják): female Pole


чехкиня

чехки́ня (canonical)
čehkínja (romanization)
чех (masculine)
чехки́ня (indefinite singular)
чехки́ни (indefinite plural)
чехки́нята (definite singular)
чехки́ните (definite plural)
чехки́ньо (singular vocative)
чехки́ни (plural vocative)

чехки́ня<(v)>

From a superficial че́сец (čésec) (non-standard) + -иня (-inja) (standard Bulgarian чех (čeh)).

affix

female equivalent of чех (čeh): female Czech (person)


висока температура

bg-noun

висо́ка температу́ра

висо́ка температу́ра • (visóka temperatúra) f

висо́ка температу́ра (canonical)
visóka temperatúra (romanization)
висо́ка температу́ра (indefinite singular)
висо́ки температу́ри (indefinite plural)
висо́ката температу́ра (definite singular)
висо́ките температу́ри (definite plural)

bg-ndecl

висо́ка<#> температу́ра<>

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-висока температура.wav

From висо́ка (visóka, “high”) + температу́ра (temperatúra, “temperature”).

compound

температу́ра


втрисане

bg-noun

втри́сане • (vtrísane) n

втри́сане (canonical)
vtrísane (romanization)
втри́сане (indefinite singular)
втри́сания (indefinite plural)
втри́сането (definite singular)
втри́санията (definite plural)

Deverbal noun from втри́сам (vtrísam, “to shake up, to get chills”) + -не (-ne).


отговор

bg-noun

о́тговор • (ótgovor) m

о́тговор (canonical)
ótgovor (romanization)
о́тговор (indefinite singular)
о́тговори (indefinite plural)
о́тговорът (definite singular subjective)
о́тговорите (definite plural subjective)
о́тговора (definite objective singular)
о́тговорите (definite objective plural)
о́тговора (count-form plural)
о́тговоре (singular vocative)
о́тговори (plural vocative)

bg-ndecl

о́тговор<(v)>


мъжда

bg-noun

мъжда́ • (mǎždá) f

мъжда́ (canonical)
mǎždá (romanization)
мъжда́ (indefinite singular)
мъжди́ (indefinite plural)
мъжда́та (definite singular)
мъжди́те (definite plural)

From Proto-Slavic *mъďa (“weakening, abatement”); equivalent to мъждя (mǎždja, “to fade away”) + -а (-a). Cognate with dialectal Russian мжа (mža, “day dream”), Czech mze pl (“tuberculose”) and akin to Russian ме́дленный (médlennyj, “slow”), Serbo-Croatian ма̏дал (“unclear, blur”), Slovene medel (“weak, pale”), Polish mdły (“insipid, bland”).

affix

(dialectal, colloquial) epidemic, plague


зооноз

bg-noun

зооно́з • (zoonóz) m

зооно́з (canonical)
zoonóz (romanization)
зооно́з (indefinite singular)
зооно́зи (indefinite plural)
зооно́зът (definite singular subjective)
зооно́зите (definite plural subjective)
зооно́за (definite objective singular)
зооно́зите (definite objective plural)
зооно́за (count-form plural)

Medical term, ultimately from Ancient Greek ζῷον (zôion, “animal”) + νόσος (nósos, “disease”).

compound

zoonosis (interspecies disease transmitted to humans by animals)


тупалка

bg-noun

тупа́лка • (tupálka) m

тупа́лка (canonical)
tupálka (romanization)
тупа́лка (indefinite singular)
тупа́лки (indefinite plural)
тупа́лката (definite singular)
тупа́лките (definite plural)

From тупам (tupam, “to beat”) + -алка (-alka).


листо

bg-noun

листо́ • (listó) n

листо́ (canonical)
listó (romanization)
листо́ (indefinite singular)
листа́ (indefinite plural)
ли́сте (dialectal indefinite plural)
листо́то (definite singular)
листа́та (definite plural)
ли́стете (definite dialectal plural)

bg-ndecl

листо́</pl:листа́:ли́сте􂀿d􂁀>


гръцки

bg-noun

гръ́цки • (grǎ́cki) m

гръ́цки (canonical)
grǎ́cki (romanization)
гръ́цки (indefinite singular)
гръ́цкият (definite singular subjective)
гръ́цкия (definite objective singular)

bg:гръцки език


носле

носле́ • (noslé) n

носле́ (canonical)
noslé (romanization)
носле́ (indefinite singular)
носле́та (indefinite plural)
носле́то (definite singular)
носле́тата (definite plural)


кръг

krǎg (romanization)
кръ́гче (diminutive)
кръг (indefinite singular)
кръ́гове (indefinite plural)
кръгъ́т (definite singular subjective)
кръ́говете (definite plural subjective)
кръга́ (definite objective singular)
кръ́говете (definite objective plural)
кръ́га (count-form plural)


тъпак

тъпа́к • (tǎpák) m (feminine тъпа́чка, diminutive тъ́пчо)

тъпа́к (canonical)
tǎpák (romanization)
тъпа́чка (feminine)
тъ́пчо (diminutive)
тъпа́к (indefinite singular)
тъпа́ци (indefinite plural)
тъпа́кът (definite singular subjective)
тъпа́ците (definite plural subjective)
тъпа́ка (definite objective singular)
тъпа́ците (definite objective plural)
тъпа́ко (singular vocative)
тъпа́ци (plural vocative)


съдия

съдия́ • (sǎdijá) m (feminine съди́йка)

съдия́ (canonical)
sǎdijá (romanization)
съди́йка (feminine)
съдия́ (indefinite singular)
съди́и (indefinite plural)
съдия́та (definite singular)
съди́ите (definite plural)
съди́йо (singular vocative)
съди́и (plural vocative)

bg-ndecl

съдия́<(m)(h)/pl:съди́и>

From Proto-Slavic *sǫdì. Formed as съд (sǎd, “court”) + -ия (-ija).


лъх

bg-noun

лъх • (lǎh) m

lǎh (romanization)
лъх (indefinite singular)
лъ́хове (indefinite plural)
лъхъ́т (definite singular subjective)
лъ́ховете (definite plural subjective)
лъха́ (definite objective singular)
лъ́ховете (definite objective plural)
лъ́ха (count-form plural)


двигател

двига́тел • (dvigátel) m

двига́тел (canonical)
dvigátel (romanization)
двига́тел (indefinite singular)
двига́тели (indefinite plural)
двига́телят (definite singular subjective)
двига́телите (definite plural subjective)
двига́теля (definite objective singular)
двига́телите (definite objective plural)
двига́теля (count-form plural)


пиано

пиа́но • (piáno) n

пиа́но (canonical)
piáno (romanization)
пиа́но (indefinite singular)
пиана́ (indefinite plural)
пиа́ното (definite singular)
пиана́та (definite plural)


фризьор

фризьо́р • (frizjór) m (feminine фризьо́рка, relational adjective фризьо́рски)

фризьо́р (canonical)
frizjór (romanization)
фризьо́рка (feminine)
фризьо́рски (adjective relational)
фризьо́р (indefinite singular)
фризьо́ри (indefinite plural)
фризьо́рът (definite singular subjective)
фризьо́рите (definite plural subjective)
фризьо́ра (definite objective singular)
фризьо́рите (definite objective plural)
фризьо́ре (singular vocative)
фризьо́ри (plural vocative)

bg-ndecl

фризьо́р<(h)>

Borrowed from French friseur via German Friseur.


щерка

bg-noun

ще́рка • (štérka) f

ще́рка (canonical)
štérka (romanization)
ще́рка (indefinite singular)
ще́рки (indefinite plural)
ще́рката (definite singular)
ще́рките (definite plural)
ще́рко (singular vocative)
ще́рке (singular vocative)
ще́рки (plural vocative)

Short for Bulgarian *дъще́рка (*dǎštérka), a diminutive of дъщеря́ (dǎšterjá). Cognate with Macedonian ќерка (ḱerka).


чорбаджия

чорбаджи́йка

чорбаджи́я • (čorbadžíja) m (feminine чорбаджи́йка)

чорбаджи́я (canonical)
čorbadžíja (romanization)
чорбаджи́йка (feminine)
чорбаджи́я (indefinite singular)
чорбаджи́и (indefinite plural)
чорбаджи́ята (definite singular)
чорбаджи́ите (definite plural)
чорбаджи́ (singular vocative)
чорбаджи́йо (singular vocative)
чорбаджи́и (plural vocative)

Borrowed from Ottoman Turkish چوربهجی / چورباجی (çorbacı, a military rank of the Janissaries, literally “soup cook”). Equivalent to чорба (čorba, “soup”) + -джия (-džija). Cognate to Macedonian чорбаџија (čorbadžija) and Greek τσορμπατζής (tsormpatzís).

(archaic) rich man, large owner in the Ottoman Empire


настояще

настоя́ще • (nastojášte) n

настоя́ще (canonical)
nastojášte (romanization)
настоя́ще (indefinite singular)
настоя́щето (definite singular)

bg-ndecl

настоя́ще<+и/n:sg>

Nominalization of настоя́щ (nastojášt, “present”) + -е (-e). Cognate with Russian настоя́щее (nastojáščeje).


събрание

bg-noun

събра́ние • (sǎbránie) n

събра́ние (canonical)
sǎbránie (romanization)
събра́ние (indefinite singular)
събра́ния (indefinite plural)
събра́нието (definite singular)
събра́нията (definite plural)


минало

ми́нало • (mínalo) n

ми́нало (canonical)
mínalo (romanization)
ми́нало (indefinite singular)
ми́налото (definite singular)

bg-ndecl

ми́нало<+и/n:sg>

Nominalization of ми́нал (mínal, “past”) + -о (-o).

past (period of time that has already happened)


бижу

bg-noun

бижу́ • (bižú) n

бижу́ (canonical)
bižú (romanization)
бижу́ (indefinite singular)
бижу́та (indefinite plural)
бижу́то (definite singular)
бижу́тата (definite plural)


куфар

ку́фар • (kúfar) m (diminutive ку́фарче)

ку́фар (canonical)
kúfar (romanization)
ку́фарче (diminutive)
ку́фар (indefinite singular)
ку́фари (indefinite plural)
ку́фарът (definite singular subjective)
ку́фарите (definite plural subjective)
ку́фара (definite objective singular)
ку́фарите (definite objective plural)
ку́фара (count-form plural)

bg-ndecl

ку́фар<(-ь)>

Borrowed from French coffre via German Koffer.


кърпа

bg-noun

къ́рпа • (kǎ́rpa) f

къ́рпа (canonical)
kǎ́rpa (romanization)
къ́рпа (indefinite singular)
къ́рпи (indefinite plural)
къ́рпата (definite singular)
къ́рпите (definite plural)

→ Aromanian: cãrpã


сервитьор

сервитьо́рка

сервитьо́р • (servitjór) m (feminine сервитьо́рка)

сервитьо́р (canonical)
servitjór (romanization)
сервитьо́рка (feminine)
сервитьо́р (indefinite singular)
сервитьо́ри (indefinite plural)
сервитьо́рът (definite singular subjective)
сервитьо́рите (definite plural subjective)
сервитьо́ра (definite objective singular)
сервитьо́рите (definite objective plural)
сервитьо́ре (singular vocative)
сервитьо́ри (plural vocative)

bg-ndecl

сервитьо́р<(h)>


отпадналост

bg-noun

отпа́дналост

отпа́дналост • (otpádnalost) f

отпа́дналост (canonical)
otpádnalost (romanization)
отпа́дналост (indefinite singular)
отпадналостта́ (definite singular)

bg-ndecl

отпа́дналост</n:sg>

Abstract noun from отпаднал (otpadnal, “faint, tired”) + -ост (-ost).


изтощение

bg-noun

изтоще́ние • (iztošténie) n

изтоще́ние (canonical)
iztošténie (romanization)
изтоще́ние (indefinite singular)
изтоще́ния (indefinite plural)
изтоще́нието (definite singular)
изтоще́нията (definite plural)

bg-ndecl

изтоще́ние<>

Deverbal noun from изтощя́ (iztoštjá, “to exhaust”) + -ние (-nie).


световъртеж

bg-noun

световърте́ж

световърте́ж • (svetovǎrtéž) m

световърте́ж (canonical)
svetovǎrtéž (romanization)
световърте́ж (indefinite singular)
световърте́жът (definite singular subjective)
световърте́жа (definite objective singular)

bg-ndecl

световърте́ж</n:sg>

From свят (svjat, “world”) + въртеж (vǎrtež, “turn, rotation”).


шум в ушите

bg-noun

шум в уши́те

шум в уши́те • (šum v ušíte) m

шум в уши́те (canonical)
šum v ušíte (romanization)
шу́м в уши́те (indefinite singular)
шумъ́т в уши́те (definite singular subjective)
шума́ в уши́те (definite objective singular)

bg-ndecl

шум<d/n:sg> в уши́те

Equivalent to шум (šum, “noise”) + в (v, “in”) + уши (uši, “ears”).