почти

Borrowed from Russian почти́ (počtí), an imperative of *počьsti whence native Bulgarian почета́ (početá, “to take into account”).


дома

Originally probably with stem stress, as in the other Slavic languages. Reanalyzed as the definite objective singular of дом (dom, “house”); hence the ending stress.

у дома́ съм

ела́ у дома́

дома́ да и́дем (poetic)


там

Inherited from Old Church Slavonic тамо (tamo), from Proto-Slavic *tamo.


руски

ру́ски (canonical)
rúski (romanization)
ру́ски (indefinite singular)
ру́ският (definite singular subjective)
ру́ския (definite objective singular)

bg:руски език

аз не гово́ря ру́ски


черно

bg-adv

че́рно • (čérno) (comparative по́-че́рно, superlative на́й-че́рно)

че́рно (canonical)
čérno (romanization)
по́-че́рно (comparative)
на́й-че́рно (superlative)

че́рно ми е пред очи́те
čérno mi e pred očíte
it is dark
(literally, “it is black in front of my eyes”)


шест

Inherited from Old Church Slavonic шесть (šestĭ), from Proto-Slavic *šestь, from Proto-Indo-European *swéḱs.
The “best” sense is derived from the Bulgarian schooling system's 2-6 grade scale, where a 6 is the best possible grade.

inh+

Всичко е шест!

(figurative, colloquial) top, the best, excellent


активно

bg-adv

акти́вно • (aktívno)

акти́вно (canonical)
aktívno (romanization)


вечер

From Proto-Slavic *večerъ, from Proto-Balto-Slavic *wékeras, from Proto-Indo-European *wekʷsperos.


сам

Inherited from Old Church Slavonic сѣмъ (sěmŭ), an oblique case form of сѣмо (sěmo, “here, hither”), from Proto-Slavic *sěmo. The unexpected vowel in modern Bulgarian is likely by analogy with там (tam, “there”) and its derived terms.

inh+

Ела́ сам!

with beckoning verbs in the imperative: here, in this place


само

са́мо ни́е два́мата


скоро

bg-adv

ско́ро • (skóro) (comparative по́-ско́ро, superlative на́й-ско́ро)

ско́ро (canonical)
skóro (romanization)
по́-ско́ро (comparative)
на́й-ско́ро (superlative)

Deadjectival adverb from Proto-Slavic *skorъ (“rapid”). Equivalent to скор (skor, “rapid, speedy”) + -о (-o).

ускоря

скоря (skorja), скорявам (skorjavam, “to speed, to hurry”) (archaic)


автобиографично

автобиографи́чно

автобиографи́чно • (avtobiografíčno) (not comparable)

автобиографи́чно (canonical)
avtobiografíčno (romanization)


после

по́сле • (pósle) (comparative по́-по́сле, superlative на́й-по́сле)

по́сле (canonical)
pósle (romanization)
по́-по́сле (comparative)
на́й-по́сле (superlative)

Ще се видим после.

После съжаляваше за това, което беше казала.

Afterwards she was sorry for what she’d said.

Posle sǎžaljavaše za tova, koeto beše kazala.

later, afterwards (at some time subsequent to a given time)

Изпи чаша уиски, после още една и още една.

He drank a glass of whisky, then another and another.

Izpi čaša uiski, posle ošte edna i ošte edna.

then (following next after in order of position, narration, or enumeration)

по́-по́сле по-после#Bulgarian

Only used in по́-по́сле (pó-pósle, “later, afterwards”)

на́й-по́сле най-после#Bulgarian

Only used in на́й-по́сле (náj-pósle, “finally, ultimately, eventually, at last; after all”)


вече

ве́че (canonical)
véče (romanization)
веч (alternative)
ве́ще (alternative)
ве́кье (alternative)

Inherited from Old Church Slavonic вѧще (vęšte), вѧщьше (vęštĭše, “more”), from Proto-Slavic *vęťьjь, probably through intermediate forms *вещше (*veštše) → *ветше (*vetše). Compare Macedonian веќе (veḱe).


право

bg-adv

пра́во • (právo) (comparative по́-пра́во, superlative на́й-пра́во)

пра́во (canonical)
právo (romanization)
по́-пра́во (comparative)
на́й-пра́во (superlative)

пра́во напре́д

пра́во в очи́те

пра́во ка́зваш

you are right (literally, “you speak rightly/correctly”)


много

мно́го • (mnógo) (comparative по́-мно́го, superlative на́й-мно́го)

мно́го (canonical)
mnógo (romanization)
по́-мно́го (comparative)
на́й-мно́го (superlative)

From Proto-Slavic *mъnogъ, from Proto-Balto-Slavic *managas, from Proto-Indo-European *monogʰos.

мно́го хо́ра

пече́ля мно́го

мно́го добъ́р


горе

го́ре • (góre) (comparative по́-го́ре, superlative на́й-го́ре)

го́ре (canonical)
góre (romanization)
по́-го́ре (comparative)
на́й-го́ре (superlative)

From the fossilized locative or dative singular of Proto-Slavic *gorà (“mountain”, literally “to/on the mountain”); compare гора́ (gorá, “mountain”, archaic). Stress shift onto the stem is expected in the locative singular but not the dative singular. However, the parallelism with до́лу (dólu, “down”) (which is definitely derived from a dative singular) suggests that this term, too, may derive from the dative singular, with stress shift by analogy with до́лу (dólu).


пеш

peš (romanization)
пеша́ (alternative)
пешко́м (alternative)

Inherited from Old Church Slavonic пѣшь (pěšĭ), from Proto-Slavic *pěšь.


даже

Borrowed through literature from Russian даже (daže), from Proto-Slavic *da že.

Той да́же изпи́ това́.


албански

алба́нски (canonical)
albánski (romanization)

Аз не гово́ря албански.


иначе

bg-adv

и́наче or ина́че • (ínače or ináče) (not comparable)

и́наче (canonical)
ина́че (canonical)
ínače (romanization)
ináče (romanization)

така́ и́ли и́наче


вчера

Inherited from Old Church Slavonic вьчера (vĭčera), from Proto-Slavic *vьčera, a fossilized genitive or (according to Vasmer) ancient instrumental case (from Proto-Indo-European *-oh₁) of Proto-Slavic *večerъ (“evening”).


напротив

напро́тив (canonical)
naprótiv (romanization)

From на (na) + проти́в (protív), with unexpected stress shift.


рано

bg-adv

ра́но • (ráno) (comparative по́-ра́но, superlative на́й-ра́но)

ра́но (canonical)
ráno (romanization)
по́-ра́но (comparative)
на́й-ра́но (superlative)


просто

про́сто • (prósto) (comparative по́-про́сто, superlative на́й-про́сто)

про́сто (canonical)
prósto (romanization)
по́-про́сто (comparative)
на́й-про́сто (superlative)


издавна

изда́вна (canonical)
izdávna (romanization)

Formed from the ancestor of из (iz, “from”) + the genitive of Proto-Slavic *davьnъ (“ancient, past”).


например

напри́мер (canonical)
naprímer (romanization)


назад

наза́д (canonical)
nazád (romanization)
наза́де (alternative)


физически

физи́чески • (fizíčeski)

физи́чески (canonical)
fizíčeski (romanization)

From the физик- (fizik-) root of фи́зика (fízika, “physics”) + -ически (-ičeski, “-ical”).

affix

А бе, това не е физически възможно!


пешком

пешко́м (canonical)
peškóm (romanization)


български

bg-adv

бъ́лгарски • (bǎ́lgarski) (not comparable)

бъ́лгарски (canonical)
bǎ́lgarski (romanization)
бу́гарски (alternative)

bg:български език

Bg-български.ogg

аз не гово́ря бъ́лгарски


ясно

я́сно • (jásno) (comparative по́-я́сно, superlative на́й-я́сно)

я́сно (canonical)
jásno (romanization)
по́-я́сно (comparative)
на́й-я́сно (superlative)

я́сно (ми е) ― jásno (mi e) ― I see (literally, “it's clear to me”)


къде

къде́ (canonical)
kǎdé (romanization)
кѫдѣ (alternative)

From Old Church Slavonic къде (kŭde), from Proto-Slavic *kъde, and from Old Church Slavonic кѫдѣ (kǫdě), from Proto-Slavic *kǫda.

Къде́ се нами́ра автобу́сната спи́рка?


днес

dnes (romanization)
дне́ска (alternative)
де́нес (alternative)
де́неска (alternative)
дене́ска (alternative)
де́неси (alternative)
дене́си (alternative)
дънъс (alternative)

From Proto-Slavic *dьnьsь (“today”), from *dьnь (“day”) + *sь (“this”).

Днес пе́тък ли е?

today, at present, now, nowadays, these days


едва

едва́ когато започна да вали силно, се скрих.

Just when it started raining, I took cover.

edvá kogato započna da vali silno, se skrih.


сито

си́то • (síto) (comparative по́-си́то, superlative на́й-си́то)

си́то (canonical)
síto (romanization)
по́-си́то (comparative)
на́й-си́то (superlative)


точно

то́чно • (tóčno) (comparative по́-то́чно, superlative на́й-то́чно)

то́чно (canonical)
tóčno (romanization)
по́-то́чно (comparative)
на́й-то́чно (superlative)

Borrowed from Russian то́чно (tóčno), from Russian то́чный (tóčnyj).


бол

бол • (bol) (comparative по́-бол, superlative на́й-бол)

bol (romanization)
по́-бол (comparative)
на́й-бол (superlative)

Borrowed from Ottoman Turkish بوللق (bolluk, “abundance”), cognate with Turkish bolluk.


нещо

Inherited from Old Church Slavonic нѣчьто (něčĭto), inherited from Proto-Slavic *něčьto. Morphologically from ня- (nja-) + що (što).


благо

bg-adv

бла́го • (blágo) (comparative по́-бла́го, superlative на́й-бла́го)

бла́го (canonical)
blágo (romanization)
по́-бла́го (comparative)
на́й-бла́го (superlative)

From благ (blag, “gentle, kind”) + -о (-o).


лани

From Proto-Slavic *olni, from Proto-Indo-European *h₂ol-ney. Cognate with Serbo-Croatian ла̑ни/lȃni, Russian лони́ (loní), and Latin ōlim (“once”).


внезапно

внеза́пно • (vnezápno) (comparative по́-внеза́пно, superlative на́й-внеза́пно)

внеза́пно (canonical)
vnezápno (romanization)
по́-внеза́пно (comparative)
на́й-внеза́пно (superlative)


майсторски

ма́йсторски • (májstorski) (comparative по́-ма́йсторски, superlative на́й-ма́йсторски)

ма́йсторски (canonical)
májstorski (romanization)
по́-ма́йсторски (comparative)
на́й-ма́йсторски (superlative)


истински

и́стински • (ístinski) (comparative по́-и́стински, superlative на́й-и́стински)

и́стински (canonical)
ístinski (romanization)
по́-и́стински (comparative)
на́й-и́стински (superlative)


защо

защо́ (canonical)
zaštó (romanization)
зашчо́ (alternative)
зачто́ (alternative)

за (za, “for”) + що (što, “what”). Compare English what for.

Защо́ не ста́ваш?


именно

и́менно (canonical)
ímenno (romanization)


що

Inherited from Old Church Slavonic чьто (čĭto), from Proto-Slavic *čьto, from Proto-Indo-European *kʷid, *kʷis.


късно

bg-adv

къ́сно • (kǎ́sno) (comparative по́-къ́сно, superlative на́й-къ́сно)

къ́сно (canonical)
kǎ́sno (romanization)
по́-къ́сно (comparative)
на́й-къ́сно (superlative)

From Old Church Slavonic късьно (kŭsĭno), adverb from късьнъ (kŭsĭnŭ); compare the verb оукъснѣти (ukŭsněti, “to be late”) and the noun закъснѣние (zakŭsněnije, “laziness”). късно (kǎsno) and the adjective късен (kǎsen) are compounds from the preposition къ (k, “to”) and the dative of сън (sǎn, “dream, sleep”). It was originally used to indicate someone who comes too late because he/she failed to wake on time. Possible cognates include Serbo-Croatian kasno (“late”), Russian ко́сный (kósnyj, “inert, lifeless”), Lithuanian kušlas (“weak, tired”), Latvian kusu (“tired”).

cog

ра́ботя до къ́сно през нощта́


следобед

следо́бед (canonical)
sledóbed (romanization)


кога

Inherited from Old Church Slavonic когда (kogda), from Proto-Slavic *kogъda.

inh+

кога́ се отва́ря магази́нът?

Зна́еш ли кога́ той присти́га в Со́фия?


абсолютно

bg-adv

абсолю́тно • (absoljútno) (not comparable)

абсолю́тно (canonical)
absoljútno (romanization)


често

че́сто • (čésto) (comparative по́-че́сто, superlative на́й-че́сто)

че́сто (canonical)
čésto (romanization)
по́-че́сто (comparative)
на́й-че́сто (superlative)


трудно

тру́дно • (trúdno) (comparative по́-тру́дно, superlative на́й-тру́дно)

тру́дно (canonical)
trúdno (romanization)
по́-тру́дно (comparative)
на́й-тру́дно (superlative)


напред

напре́д • (napréd) (comparative по́-напре́д, superlative на́й-напре́д)

напре́д (canonical)
napréd (romanization)
по́-напре́д (comparative)
на́й-напре́д (superlative)

какво́ по́-напре́д да пра́вя?

по́-напре́д по-напред#Bulgarian

(colloquial) Only used in по́-напре́д (pó-napréd, “earlier, first, next”)

на́й-напре́д изчисти́ ста́ята ти

на́й-напре́д най-напред#Bulgarian

Only used in на́й-напре́д (náj-napréd, “first of all”)


очевидно

очеви́дно • (očevídno) (comparative по́-очеви́дно, superlative на́й-очеви́дно)

очеви́дно (canonical)
očevídno (romanization)
по́-очеви́дно (comparative)
на́й-очеви́дно (superlative)


заднешком

заднешко́м • (zadneškóm) (not comparable)

заднешко́м (canonical)
zadneškóm (romanization)


сигурно

си́гурно • (sígurno) (comparative по́-си́гурно, superlative на́й-си́гурно)

си́гурно (canonical)
sígurno (romanization)
по́-си́гурно (comparative)
на́й-си́гурно (superlative)


доста

до́ста • (dósta) (comparative по́-до́ста, superlative на́й-до́ста)

до́ста (canonical)
dósta (romanization)
по́-до́ста (comparative)
на́й-до́ста (superlative)

Inherited from Proto-Slavic *do sъta. Compare Russian доста́ть (dostátʹ, “to be enough (dated)”), Serbo-Croatian достати (“to be enough”).

cog

до́ста пари́

до́ста рабо́тя

до́ста сме я́ли


ужасно

bg-adv

ужа́сно • (užásno) (comparative по́-ужа́сно, superlative на́й-ужа́сно)

ужа́сно (canonical)
užásno (romanization)
по́-ужа́сно (comparative)
на́й-ужа́сно (superlative)

(colloquial, figurative) terribly, awfully, extremely


обратно

обра́тно (canonical)
obrátno (romanization)

back (to or in a previous condition or place)


успешно

успе́шно • (uspéšno) (comparative по́-успе́шно, superlative на́й-успе́шно)

успе́шно (canonical)
uspéšno (romanization)
по́-успе́шно (comparative)
на́й-успе́шно (superlative)


чак

Чак след две се́дмици я видя́х.

Not until/Only two weeks later did I see her.

not until, only (referring to a time in the relative future)

чак до поля́ната

чак то́лкова

не чак то́лкова лош

that..., so... (referring to an extent of quantity)

чак и го́спод да задре́ме


вероятно

вероя́тно • (verojátno) (comparative по́-вероя́тно, superlative на́й-вероя́тно)

вероя́тно (canonical)
verojátno (romanization)
по́-вероя́тно (comparative)
на́й-вероя́тно (superlative)

вероватно

вероватен (verovaten, “trustable, believable”) (dialectal)


природно

приро́дно • (priródno)

приро́дно (canonical)
priródno (romanization)


силно

си́лно • (sílno) (comparative по́-си́лно, superlative на́й-си́лно)

си́лно (canonical)
sílno (romanization)
по́-си́лно (comparative)
на́й-си́лно (superlative)


тихо

ти́хо • (tího) (comparative по́-ти́хо, superlative на́й-ти́хо)

ти́хо (canonical)
tího (romanization)
по́-ти́хо (comparative)
на́й-ти́хо (superlative)


чудесно

чуде́сно • (čudésno)

чуде́сно (canonical)
čudésno (romanization)

Audio

Тя пе́е чуде́сно

чуде́сен чудесен

(see adjective чуде́сен) beautifully, wonderfully


леко

ле́ко • (léko) (comparative по́-ле́ко, superlative на́й-ле́ко)

ле́ко (canonical)
léko (romanization)
по́-ле́ко (comparative)
на́й-ле́ко (superlative)


ниско

ни́ско • (nísko) (comparative по́-ни́ско, superlative на́й-ни́ско)

ни́ско (canonical)
nísko (romanization)
по́-ни́ско (comparative)
на́й-ни́ско (superlative)
ни́зко (alternative)

From ни́сък (nísǎk, “low, short”) + -о (-o).


високо

висо́ко • (visóko) (comparative по́-висо́ко, superlative на́й-висо́ко)

висо́ко (canonical)
visóko (romanization)
по́-висо́ко (comparative)
на́й-висо́ко (superlative)


огорчено

огорче́но • (ogorčéno) (comparative по́-огорче́но, superlative на́й-огорче́но)

огорче́но (canonical)
ogorčéno (romanization)
по́-огорче́но (comparative)
на́й-огорче́но (superlative)


угодно

уго́дно • (ugódno) (comparative по́-уго́дно, superlative на́й-уго́дно)

уго́дно (canonical)
ugódno (romanization)
по́-уго́дно (comparative)
на́й-уго́дно (superlative)


нагло

на́гло • (náglo) (comparative по́-на́гло, superlative на́й-на́гло)

на́гло (canonical)
náglo (romanization)
по́-на́гло (comparative)
на́й-на́гло (superlative)


наоколо

нао́коло (canonical)
naókolo (romanization)


неизбежно

неизбе́жно • (neizbéžno) (comparative по́-неизбе́жно, superlative на́й-неизбе́жно)

неизбе́жно (canonical)
neizbéžno (romanization)
по́-неизбе́жно (comparative)
на́й-неизбе́жно (superlative)

неизбе́жен (neizbéžen, “unavoidable”) + -о (-o)


лично

аз ли́чно не съм съгла́сен


енергично

bg-adv

енерги́чно • (energíčno)

енерги́чно (canonical)
energíčno (romanization)


барем

Borrowed from Ottoman Turkish باری (bari), from Classical Persian باری (bārī).


спокойно

bg-adv

споко́йно • (spokójno) (comparative по́-споко́йно, superlative на́й-споко́йно)

споко́йно (canonical)
spokójno (romanization)
по́-споко́йно (comparative)
на́й-споко́йно (superlative)


равно

ра́вно • (rávno) (comparative по́-ра́вно, superlative на́й-ра́вно)

ра́вно (canonical)
rávno (romanization)
по́-ра́вно (comparative)
на́й-ра́вно (superlative)

ра́вно на


най-после

на́й-по́сле • (náj-pósle) (not comparable)

на́й-по́сле (canonical)
náj-pósle (romanization)

Най-после сме си вкъщи.

G. Raychev, Izbr. sǎch. I, page 9, quoted in https://ibl.bas.bg/rbe/lang/bg/%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B5/
На́й-по́сле у́тре е но́ва годи́на — не́ка и те я запо́мнят с не́що!
Náj-pósle útre e nóva godína — néka i te ja zapómnjat s néšto!

After all, tomorrow is a new year — let them remember it with something!


също

Audio

Баща́ му съ́що бе́ше ле́кар.

— Изли́зам. — Аз съ́що.
— Izlízam. — Az sǎ́što.
— I'm going out. — Me too.


камо

ка́мо (canonical)
kámo (romanization)
кам (alternative)

in what way, in what state, relative to what


индиректно

индире́ктно • (indiréktno) (comparative по́-индире́ктно, superlative на́й-индире́ктно)

индире́ктно (canonical)
indiréktno (romanization)
по́-индире́ктно (comparative)
на́й-индире́ктно (superlative)


индивидуално

индивидуа́лно

индивидуа́лно • (individuálno) (comparative по́-индивидуа́лно, superlative на́й-индивидуа́лно)

индивидуа́лно (canonical)
individuálno (romanization)
по́-индивидуа́лно (comparative)
на́й-индивидуа́лно (superlative)

affix

индивидуа́лен


широко

bg-adv

широ́ко • (širóko) (comparative по́-широ́ко, superlative на́й-широ́ко)

широ́ко (canonical)
širóko (romanization)
по́-широ́ко (comparative)
на́й-широ́ко (superlative)


всуе

всу́е (canonical)
vsúe (romanization)
суе́ (alternative)

From Old Church Slavonic въсоуѥ (vŭsuje), from Proto-Slavic *sujь (“futile”).


авантюристично

авантюристи́чно

авантюристи́чно • (avantjuristíčno) (comparative по́-авантюристи́чно, superlative на́й-авантюристи́чно)

авантюристи́чно (canonical)
avantjuristíčno (romanization)
по́-авантюристи́чно (comparative)
на́й-авантюристи́чно (superlative)


сериозно

серио́зно • (seriózno) (comparative по́-серио́зно, superlative на́й-серио́зно)

серио́зно (canonical)
seriózno (romanization)
по́-серио́зно (comparative)
на́й-серио́зно (superlative)


гордо

го́рдо • (górdo) (comparative по́-го́рдо, superlative на́й-го́рдо)

го́рдо (canonical)
górdo (romanization)
по́-го́рдо (comparative)
на́й-го́рдо (superlative)


шик

шик • (šik) (comparative по́-шик, superlative на́й-шик)

šik (romanization)
по́-шик (comparative)
на́й-шик (superlative)

Borrowed from French chic, probably via Russian шик (šik).


поред

поре́д (canonical)
poréd (romanization)
подре́д (alternative)

one after another, in turn, in succession


напокон

напоко́н or на́покон • (napokón or nápokon)

напоко́н (canonical)
на́покон (canonical)
napokón (romanization)
nápokon (romanization)

Univerbation of на (na, “on”) + поко́н (pokón, “term”) (obsolete).


преди

From Old Church Slavonic прѣди (prědi), the locative case of Proto-Slavic *perdь - an i-stem counterpart of Proto-Slavic *perdъ (“in front of”).

Audio


откъде

откъде́ (canonical)
otkǎdé (romanization)

Откъде́ си?


никога

ни́кога (canonical)
níkoga (romanization)
ни́коги (alternative)
никога́ж (alternative)
никада́ (alternative)
ни́вга (alternative)

From ни- (ni-, “negating particle”) + кога́ (kogá, “when”), continuing Proto-Slavic *nikogъda.


правилно

bg-adv

пра́вилно • (právilno) (comparative по́-пра́вилно, superlative на́й-пра́вилно)

пра́вилно (canonical)
právilno (romanization)
по́-пра́вилно (comparative)
на́й-пра́вилно (superlative)


автоматически

автомати́чески

автомати́чески • (avtomatíčeski)

автомати́чески (canonical)
avtomatíčeski (romanization)

From автома́т (avtomát) + -и́чески (-íčeski).

affix

автома́т (avtomát) + -и́чески (-íčeski)


отомански

bg-adv

отома́нски • (otománski) (not comparable)

отома́нски (canonical)
otománski (romanization)

осма́нски османски#Bulgarian

Alternative form of осма́нски (osmánski, “in an Ottoman way”)


все

все́ (canonical)
vsé (romanization)
се́ (alternative)
све (alternative)

Neuter of Proto-Slavic *vьśь (“all”), from an earlier *vьxо (prior to Slavic third palatalization).

все ми се ще да ...

все тая

все така

все пак

все повече

все по-добре

even + comparative adverb (for emphasis)

все едно

все някога

все някъде

все някак


ефектно

ефе́ктно • (eféktno)

ефе́ктно (canonical)
eféktno (romanization)


нагоре

наго́ре • (nagóre) (comparative по́-наго́ре, superlative на́й-наго́ре)

наго́ре (canonical)
nagóre (romanization)
по́-наго́ре (comparative)
на́й-наго́ре (superlative)


явно

я́вно • (jávno) (comparative по́-я́вно, superlative на́й-я́вно)

я́вно (canonical)
jávno (romanization)
по́-я́вно (comparative)
на́й-я́вно (superlative)


случайно

случа́йно (canonical)
slučájno (romanization)

From случа́ен (slučáen, “random”) + -о (-o).


така

така́ му и ка́зах (каза́х)
taká mu i kázah (kazáh)
that's what I told him


хладно

хла́дно • (hládno) (comparative по́-хла́дно, superlative на́й-хла́дно)

хла́дно (canonical)
hládno (romanization)
по́-хла́дно (comparative)
на́й-хла́дно (superlative)


английски

англи́йски • (anglíjski) (not comparable)

англи́йски (canonical)
anglíjski (romanization)

bg:английски език

аз не гово́ря англи́йски


направо

напра́во • (naprávo) (comparative по́-напра́во, superlative на́й-напра́во)

напра́во (canonical)
naprávo (romanization)
по́-напра́во (comparative)
на́й-напра́во (superlative)


рязко

ря́зко • (rjázko) (comparative по́-ря́зко, superlative на́й-ря́зко)

ря́зко (canonical)
rjázko (romanization)
по́-ря́зко (comparative)
на́й-ря́зко (superlative)


естетски

есте́тски • (estétski) (comparative по́-есте́тски, superlative на́й-есте́тски)

есте́тски (canonical)
estétski (romanization)
по́-есте́тски (comparative)
на́й-есте́тски (superlative)


адвокатски

адвока́тски • (advokátski) (not comparable)

адвока́тски (canonical)
advokátski (romanization)

From адвока́т (advokát, “lawyer”) + -ски (-ski, “-like, -ish”, adjectival suffix).

suffix

Тогава той извърши усърдна работа, точно по адвокатски.

Back then, he carried out some diligent work, just like a lawyer would.

Togava toj izvǎrši usǎrdna rabota, točno po advokatski.


гот

bg-adv

гот • (got) (comparative по́-гот, superlative на́й-гот)

got (romanization)
по́-гот (comparative)
на́й-гот (superlative)

Inherited from Proto-Slavic *gotь (“crafty”).

inh+

някому е гот

fine, cool, pleasantly (of situation, environment, or mood)


агрономски

bg-adv

агроно́мски • (agronómski)

агроно́мски (canonical)
agronómski (romanization)

From агроно́м (agronóm) + -ски (-ski, adjectival suffix).


пак

пак и пак

все пак


солсем

солсе́м (canonical)
solsém (romanization)

съвсе́м съвсем#Bulgarian

(Shopski) Alternative form of съвсе́м (sǎvsém)


адски

bg-adv

а́дски • (ádski)

From Old Church Slavonic адьскъ (adĭskŭ).

Този сериал е адски добър.

insanely, greatly, immensely, hugely, super


османски

осма́нски (canonical)
osmánski (romanization)
отома́нски (alternative)

From Ottoman Turkish عثمان (osman) (the Ottoman Empire in Bulgarian, османска империя (osmanska imperija) is referred to after its founder, Osman I), hence cognate with Macedonian османски (osmanski), Serbo-Croatian отомански, English Ottoman, and with many other European equivalents. Doublet of отома́нски (otománski).


всячески

вся́чески • (vsjáčeski)

вся́чески (canonical)
vsjáčeski (romanization)

Borrowed from Russian всячески (vsjačeski). By surface analysis, всеки (vseki, “each”) + -ески (-eski).

surf

всячески се старая

to strive with all the power [at one's disposal]

всячески избягвам

to avoid [something] in any way possible


толкова

то́лкова (canonical)
tólkova (romanization)

Extension of obsolete то́лко (tólko, “this much”) + -ова (-ova), from Proto-Slavic *toliko.

affix

Няма нужда толкова да се тревожиш.

Трябва ми парче плат толкова дълго.

Ти си толкова висок, колкото съм и аз.

Не е толкова трудно, колкото си мислех.

Не беше толкова добре, колкото предишния път.

Ne beše tolkova dobre, kolkoto predišnija pǎt.

Колкото по-рано, толкова по-добре.

Колкото повече мисля за това, толкова повече се депресирам.

The more I think about it, the more depressed I become.

Kolkoto poveče mislja za tova, tolkova poveče se depresiram.

so, as, so much, that much, this, that (to the extent or degree indicated or implied by context)

Беше толкова горещо навън, че всички растения измряха.

It was so hot outside that all the plants died.

Beše tolkova gorešto navǎn, če vsički rastenija izmrjaha.

Говореше толкова тихо, че едва я чувах.

She spoke so quietly that I could hardly hear her.

Govoreše tolkova tiho, če edva ja čuvah.

Толкова се радвам да те видя.

Толкова ми липсваш.

used to emphasize the degree or extent; so, so much


толкоз

то́лкоз (canonical)
tólkoz (romanization)

Няма нужда толкоз да се тревожиш.

Говореше толкоз тихо, че едва я чувах.

то́лкова толкова#Bulgarian

(colloquial or poetic) alternative form of то́лкова (tólkova); so, as, so much, that much, this, that


надвор

bg-adv

надво́р or на́двор • (nadvór or nádvor)

надво́р (canonical)
на́двор (canonical)
nadvór (romanization)
nádvor (romanization)

Univerbation of на (na, “onto”) + двор (dvor, “yard, court”) (acc. sg.).


сладко

bg-adv

сла́дко • (sládko) (comparative по́-сла́дко, superlative на́й-сла́дко)

сла́дко (canonical)
sládko (romanization)
по́-сла́дко (comparative)
на́й-сла́дко (superlative)

From сла́дък (sládǎk, “sweet”) + -о (-o).

спя сла́дко


повторно

повто́рно (canonical)
povtórno (romanization)


неизвестно

неизве́стно • (neizvéstno) (comparative по́-неизве́стно, superlative на́й-неизве́стно)

неизве́стно (canonical)
neizvéstno (romanization)
по́-неизве́стно (comparative)
на́й-неизве́стно (superlative)

From неизве́стен (neizvésten, “unknown”) + -о (-o).

affix

неизве́стно ко́й

неизве́стно кога́

неизве́стно за какво́


стига

bg-adv

сти́га • (stíga)

V. Drumev, quoted in https://ibl.bas.bg/rbe/lang/bg/%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%B0/
Чове́к вси́чко мо́же да дости́гне, сти́га са́мо да и́ска.
Čovék vsíčko móže da dostígne, stíga sámo da íska.

One can achieve everything, provided that one wants to.

+obj

да (da + clause) са́мо да (sámo da + clause)

provided (that), as long (as) [with да (da, + clause) or са́мо да (sámo da, + clause)]


значи

ехе́, зна́чи било́ и́стина!

then (a filler word to emphasize a thought)


дваж

Compare една́ж (ednáž), apparently formed on the same pattern.

Ако си сам, работата е дваж по-тежка.

If you are alone, the work is twice as difficult.


заедно

за́едно (canonical)
záedno (romanization)


досега

досега́ (canonical)
dosegá (romanization)

From до (do, “until”) + сега (sega, “now”).


сега

сега́ (canonical)
segá (romanization)
съга (alternative)
сига (alternative)
сигя (alternative)
сеги (alternative)
зга (alternative)
с'я (alternative)

From Proto-Slavic *sьgъda. Attested as Old Church Slavonic сьга (sĭga), сєга (sega), сєгꙑ (segy) in Church Slavonic texts.

ей сега


горе-долу

bg-adv

го́ре-до́лу • (góre-dólu) (not comparable)

го́ре -до́лу (canonical)
góre-dólu (romanization)

[ˈɡɔrɛ-ˈdɔɫo]


долу

до́лу • (dólu) (comparative по́-до́лу, superlative на́й-до́лу)

до́лу (canonical)
dólu (romanization)
по́-до́лу (comparative)
на́й-до́лу (superlative)

Fossilized locative singular of Proto-Slavic *dolъ (“valley”) (u-stem in Old Church Slavonic and Bulgarian). Compare го́ре (góre, “up”), originally "to/on the mountain", and note the semantic parallels with English down, originally "from the hill" (compare dialectal English down (“hill”) and English dune, derived from the same Germanic word).

по́-до́лу

на́й-до́лу


надолу

надо́лу • (nadólu) (comparative по́-надо́лу, superlative на́й-надо́лу)

надо́лу (canonical)
nadólu (romanization)
по́-надо́лу (comparative)
на́й-надо́лу (superlative)


утре

Inherited from Old Church Slavonic оутрѣ (utrě), fossilized locative case of Proto-Slavic *utro (“dawn”).


денес

bg-adv

дене́с or де́нес • (denés or dénes) (not comparable)

дене́с (canonical)
де́нес (canonical)
denés (romanization)
dénes (romanization)
денеси (alternative)
денеска (alternative)
днеска (alternative)
днес (alternative)

From Proto-Slavic *dьnьsь, from *dьnь (“day”) + *sь; cognate with Macedonian денес (denes), Serbo-Croatian dànas, Slovene dánes.

През денес доде тука едно младо момче голо и босо.

These days / Not long ago / Recently a boy came here naked and barefoot.

Prez denes dode tuka edno mlado momče golo i boso.


завчера

за́вчера (canonical)
závčera (romanization)

за (za) + вче́ра (včéra)

affix

за (za) + вче́ра (včéra)

day before yesterday
day before yesterday


напразно

bg-adv

напра́зно • (naprázno)

напра́зно (canonical)
naprázno (romanization)

By surface analysis, на (na, “on, in”) + пра́зно (prázno, “empty”, neuter form of adjective пра́зен (prázen)).

surf

neuter form of adjective <i class="Cyrl mention" lang="bg">пра́зен</i> (prázen)


особено

bg-adv

осо́бено • (osóbeno) (comparative по́-осо́бено, superlative на́й-осо́бено)

осо́бено (canonical)
osóbeno (romanization)
по́-осо́бено (comparative)
на́й-осо́бено (superlative)


единствено

еди́нствено • (edínstveno) (not comparable)

еди́нствено (canonical)
edínstveno (romanization)


зиме

Inherited from Old Church Slavonic зимѣ (zimě), locative case of зима (zima).


повтор

повто́р (canonical)
povtór (romanization)


политически

bg-adv

полити́чески

полити́чески • (politíčeski)

полити́чески (canonical)
politíčeski (romanization)

From полити́ка (politíka) + -ески (-eski).


ажур

ажур съм


добре

добре́ • (dobré) (comparative по́-добре́, superlative на́й-добре́)

добре́ (canonical)
dobré (romanization)
по́-добре́ (comparative)
на́й-добре́ (superlative)


обикновено

обикнове́но • (obiknovéno) (comparative по́-обикнове́но, superlative на́й-обикнове́но)

обикнове́но (canonical)
obiknovéno (romanization)
по́-обикнове́но (comparative)
на́й-обикнове́но (superlative)


пусто

пу́сто • (pústo)


плавно

пла́вно • (plávno) (comparative по́-пла́вно, superlative на́й-пла́вно)

пла́вно (canonical)
plávno (romanization)
по́-пла́вно (comparative)
на́й-пла́вно (superlative)

Покупателната способност на работната заплата се повишава плавно, но равнището ѝ остава твърде ниско, за да изразява някакви значителни и трайни промени в жизнения стандарт.

The purchasing power of wages is rising steadily, but its level remains too low to reflect significant and lasting changes in living standards.

Pokupatelnata sposobnost na rabotnata zaplata se povišava plavno, no ravništeto ì ostava tvǎrde nisko, za da izrazjava njakakvi značitelni i trajni promeni v žiznenija standart.


зелено

зеле́но (canonical)
zeléno (romanization)


забавно

заба́вно • (zabávno)

заба́вно (canonical)
zabávno (romanization)

Ста́ва ми заба́вно.

Тук е заба́вно.


пеша

пеша́ (canonical)
pešá (romanization)
пѣша (alternative)


подред

подре́д (canonical)
podréd (romanization)
поре́д (alternative)


бая

Borrowed from Ottoman Turkish بیاغی (bayağı, “common, coarse”). Also loaned into Serbo-Croatian бајаги.


повтором

повто́ром (canonical)
povtórom (romanization)


юридически

bg-adv

юриди́чески • (juridíčeski) (not comparable)

юриди́чески (canonical)
juridíčeski (romanization)

Ultimately from Latin iūridiciālis or iūridicālis, with the Bulgarian suffix -ески (-eski) appended and the /k/ undergoing palatalization.


чинно

чи́нно • (čínno) (comparative по́-чи́нно, superlative на́й-чи́нно)

чи́нно (canonical)
čínno (romanization)
по́-чи́нно (comparative)
на́й-чи́нно (superlative)

стоя́ чи́нно

to show respect (literally, “to stand respectfully”)


вонка

"Вечерай, Радо мори, вонка излизай!" Народна песен

"Have your dinner, Rada, and come out" Bulgarian folk song

"Večeraj, Rado mori, vonka izlizaj!" Narodna pesen


ирландски

ирла́ндски • (irlándski) (not comparable)

ирла́ндски (canonical)
irlándski (romanization)

bg:ирландски език


наистина

наи́стина (canonical)
naístina (romanization)


накъде

накъде́ (canonical)
nakǎdé (romanization)

на (na) + къде́ (kǎdé)

affix

на (na) + къде́ (kǎdé)

накъде́ оти́ваш?


соло

bg-adv

со́ло • (sólo)


днеска

дне́ска (canonical)
dnéska (romanization)
днес (alternative)

From днес (dnes, “today”) + -ка (-ka). Cognates include Macedonian денеска (deneska), Czech dneska and Slovak dneska.


душмански

душма́нски • (dušmánski)

душма́нски (canonical)
dušmánski (romanization)

From душма́н (dušmán, “enemy”) + -ски (-ski, adjectival suffix).

affix

in the manner of an enemy; inimically, fiendishly


общо

bg-adv

о́бщо • (óbšto) (comparative по́-о́бщо, superlative на́й-о́бщо)

о́бщо (canonical)
óbšto (romanization)
по́-о́бщо (comparative)
на́й-о́бщо (superlative)

Работим общо

говори общо


ами

From а (a, “whereas”) + ми (mi), where ми (mi) is the dativus ethicus of аз (az), i.e. "me".

ами́, така́ е

ами́... не знам

ами́, къде́ е тя?


отколе

отко́ле • (otkóle)

отко́ле (canonical)
otkóle (romanization)


демек

head

деме́к • (demék)

Borrowed from Ottoman Turkish دیمك (demek).


кисело

bg-adv

ки́селo • (kíselo) (comparative по́-ки́селo, superlative на́й-ки́селo)

ки́селo (canonical)
kíselo (romanization)
по́-ки́селo (comparative)
на́й-ки́селo (superlative)


тогава

тога́ва (canonical)
togáva (romanization)
тога́з (alternative)

From Proto-Slavic *tъgъda (“then”) + -ова (-ova).

тогава се случи

Изчаках да видя източника на шума и едва тогава побегнах.

[I] waited to see the source of the noise and just afterwards [I] fled.

Izčakah da vidja iztočnika na šuma i edva togava pobegnah.


някога

ня́кога (canonical)
njákoga (romanization)
ня́когда (alternative)
ня́коги (alternative)
некога (alternative)
някога́ш (alternative)

From Proto-Slavic *někъgъda (“sometime”).


отдавна

отда́вна (canonical)
otdávna (romanization)

Formed from the ancestor of от (ot) + the genitive of Proto-Slavic *davьnъ (“ancient, past”).


недавна

неда́вна (canonical)
nedávna (romanization)

Formed from the ancestor of не (ne) + Proto-Slavic *davьnъ (“ancient, past”), with final -а under the influence of изда́вна (izdávna) and отда́вна (otdávna) (where it is a fossilized genitive case ending).


винаги

ви́наги (canonical)
vínagi (romanization)

From an earlier вꙑнѫгꙑ (vynǫgy) < Old Church Slavonic въинѫ (vŷinǫ, “constantly”) + -ги (-gi, “temporal suffix”).


всякога

вся́кога (canonical)
vsjákoga (romanization)


още

From Proto-Slavic *(j)ešče (“still, yet”), from Proto-Indo-European *h₁esk(ʷ)e(h₁).

even (used with comparatives or to express frustration)


китайски

кита́йски (canonical)
kitájski (romanization)

bg:китайски език

аз не гово́ря кита́йски


веднага

ведна́га (canonical)
vednága (romanization)


тичешком

тичешко́м (canonical)
tičeškóm (romanization)

From тичащ (tičašt, “running”) + -ом (-om).

Тя тичешко́м изле́зе от ста́ята.


сутрин

су́трин (canonical)
sútrin (romanization)


поне

Inherited from Old Church Slavonic пон҄е (ponʹje), from Proto-Slavic *poňe.

inh+

поне́ ед́ин чове́к е уби́т при стрелба́

at least one person has been killed in the shooting


отново

отно́во (canonical)
otnóvo (romanization)

Audio

запо́чвам отно́во

отно́во и отно́во

again and again, time and time again, time after time

ра́двам се да те ви́дя отно́во!


дълго

bg-adv

дъ́лго • (dǎ́lgo) (comparative по́-дъ́лго, superlative на́й-дъ́лго)

дъ́лго (canonical)
dǎ́lgo (romanization)
по́-дъ́лго (comparative)
на́й-дъ́лго (superlative)

по́-дъ́лго по-дълго#Bulgarian

Only used in по́-дъ́лго (pó-dǎ́lgo, “longer, more extensively”)


тъй

тъй като́


малко

ма́лко • (málko) (comparative по́-ма́лко, superlative на́й-ма́лко)

ма́лко (canonical)
málko (romanization)
по́-ма́лко (comparative)
на́й-ма́лко (superlative)


твърде

твъ́рде (canonical)
tvǎ́rde (romanization)

твъ́рде скъ́по е


повече

head

по́вече • (póveče)

по́вече (canonical)
póveče (romanization)

мно́го много#Bulgarian

comparative degree of мно́го (mnógo): more


дребно

bg-adv

дре́бно • (drébno) (comparative по́-дре́бно, superlative на́й-дре́бно)

дре́бно (canonical)
drébno (romanization)
по́-дре́бно (comparative)
на́й-дре́бно (superlative)

на дре́бно ― na drébno ― in small pieces; retail


вътре

въ́тре (canonical)
vǎ́tre (romanization)

Inherited from Old Church Slavonic ѫтри (ǫtri), fossilized locative case (levelled out as an o-stem locative) of Proto-Slavic *ǫtrь.


вън

Inherited from Old Church Slavonic вънъ (vŭnŭ), from Proto-Slavic *vъnъ.


търпеливо

bg-adv

търпели́во • (tǎrpelívo) (comparative по́-търпели́во, superlative на́й-търпели́во)

търпели́во (canonical)
tǎrpelívo (romanization)
по́-търпели́во (comparative)
на́й-търпели́во (superlative)


основно

осно́вно • (osnóvno) (comparative по́-осно́вно, superlative на́й-осно́вно)

осно́вно (canonical)
osnóvno (romanization)
по́-осно́вно (comparative)
на́й-осно́вно (superlative)


основателно

основа́телно

основа́телно • (osnovátelno) (comparative по́-основа́телно, superlative на́й-основа́телно)

основа́телно (canonical)
osnovátelno (romanization)
по́-основа́телно (comparative)
на́й-основа́телно (superlative)

affix

основа́телен


тъкмо

тъ́кмо (canonical)
tǎ́kmo (romanization)

Тъ́кмо тръ́гвам


най-добре

head

на́й-добре́ • (náj-dobré)

на́й-добре́ (canonical)
náj-dobré (romanization)

добре́ добре#Bulgarian


по-добре

по́-добре́ • (pó-dobré)

по́-добре́ (canonical)
pó-dobré (romanization)

добре́ добре#Bulgarian


определено

bg-adv

определе́но • (opredeléno) (not comparable)

определе́но (canonical)
opredeléno (romanization)


понякога

поня́кога • (ponjákoga) (not comparable)

поня́кога (canonical)
ponjákoga (romanization)


бързо

бъ́рзо • (bǎ́rzo) (comparative по́-бъ́рзо, superlative на́й-бъ́рзо)

бъ́рзо (canonical)
bǎ́rzo (romanization)
по́-бъ́рзо (comparative)
на́й-бъ́рзо (superlative)


достатъчно

доста́тъчно • (dostátǎčno) (comparative по́-доста́тъчно, superlative на́й-доста́тъчно)

доста́тъчно (canonical)
dostátǎčno (romanization)
по́-доста́тъчно (comparative)
на́й-доста́тъчно (superlative)


вярно

вя́рно • (vjárno) (comparative по́-вя́рно, superlative на́й-вя́рно)

вя́рно (canonical)
vjárno (romanization)
по́-вя́рно (comparative)
на́й-вя́рно (superlative)


дори

дори́ и да


нито

ни́то ду́ма!


съвсем

съвсе́м (canonical)
sǎvsém (romanization)

completely, entirely, absolutely, totally

съвсе́м не я позна́вам


рядко

ря́дко • (rjádko) (comparative по́-ря́дко, superlative на́й-ря́дко)

ря́дко (canonical)
rjádko (romanization)
по́-ря́дко (comparative)
на́й-ря́дко (superlative)


навън

навъ́н (canonical)
navǎ́n (romanization)

From Proto-Slavic *na vъnъ; equivalent to на (na) + вън (vǎn).


пряко

пря́ко • (prjáko) (comparative по́-пря́ко, superlative на́й-пря́ко)

пря́ко (canonical)
prjáko (romanization)
по́-пря́ко (comparative)
на́й-пря́ко (superlative)


сякаш

ся́каш (canonical)
sjákaš (romanization)


тежко

те́жко • (téžko) (comparative по́-те́жко, superlative на́й-те́жко)

те́жко (canonical)
téžko (romanization)
по́-те́жко (comparative)
на́й-те́жко (superlative)

те́жък (téžǎk) + -о (-o)

affix

те́жък (téžǎk) + -о (-o)

Те́жко го уда́ри кола́та.

Прие́ го мно́го те́жко.


хубаво

bg-adv

ху́баво • (húbavo) (comparative по́-ху́баво, superlative на́й-ху́баво)

ху́баво (canonical)
húbavo (romanization)
по́-ху́баво (comparative)
на́й-ху́баво (superlative)

всичко хубаво, но ...

хубаво работиш

(colloquial, figurative) fine, well (as a state of being)


всъщност

всъ́щност • (vsǎ́štnost) (not comparable)

всъ́щност (canonical)
vsǎ́štnost (romanization)

в (v) + съ́щност (sǎ́štnost)

affix

в (v) + съ́щност (sǎ́štnost)

Кой си ти всъ́щност?


безплатно

bg-adv

безпла́тно • (bezplátno) (not comparable)

безпла́тно (canonical)
bezplátno (romanization)


невям

невя́м (canonical)
nevjám (romanization)
неве́м (alternative)

Fossilized phrase from не (ne) + вям (vjam, “I am aware”), literally “I am unaware/uncertain”.

affix

(dialectal) maybe, possibly, not certainly

невям колко много

(dialectal) unbeknownst to me (used for emphasize)


пълно

bg-adv

пъ́лно • (pǎ́lno) (comparative по́-пъ́лно, superlative на́й-пъ́лно)

пъ́лно (canonical)
pǎ́lno (romanization)
по́-пъ́лно (comparative)
на́й-пъ́лно (superlative)


напълно

напъ́лно • (napǎ́lno) (comparative по́-напъ́лно, superlative на́й-напъ́лно)

напъ́лно (canonical)
napǎ́lno (romanization)
по́-напъ́лно (comparative)
на́й-напъ́лно (superlative)


бавно

ба́вно • (bávno) (comparative по́-ба́вно, superlative на́й-ба́вно)

ба́вно (canonical)
bávno (romanization)
по́-ба́вно (comparative)
на́й-ба́вно (superlative)


изобщо

изо́бщо (canonical)
izóbšto (romanization)


прекалено

прекале́но • (prekaléno) (comparative по́-прекале́но, superlative на́й-прекале́но)

прекале́но (canonical)
prekaléno (romanization)
по́-прекале́но (comparative)
на́й-прекале́но (superlative)

прекале́но мно́го


дълбоко

дълбо́ко • (dǎlbóko) (comparative по́-дълбо́ко, superlative на́й-дълбо́ко)

дълбо́ко (canonical)
dǎlbóko (romanization)
по́-дълбо́ко (comparative)
на́й-дълбо́ко (superlative)


внимателно

внима́телно • (vnimátelno) (comparative по́-внима́телно, superlative на́й-внима́телно)

внима́телно (canonical)
vnimátelno (romanization)
по́-внима́телно (comparative)
на́й-внима́телно (superlative)


близо

бли́зо • (blízo) (comparative по́-бли́зо, superlative на́й-бли́зо)

бли́зо (canonical)
blízo (romanization)
по́-бли́зо (comparative)
на́й-бли́зо (superlative)


лесно

ле́сно • (lésno) (comparative по́-ле́сно, superlative на́й-ле́сно)

ле́сно (canonical)
lésno (romanization)
по́-ле́сно (comparative)
на́й-ле́сно (superlative)


навярно

навя́рно • (navjárno) (comparative по́-навя́рно, superlative на́й-навя́рно)

навя́рно (canonical)
navjárno (romanization)
по́-навя́рно (comparative)
на́й-навя́рно (superlative)


възможно

възмо́жно (canonical)
vǎzmóžno (romanization)

възмо́жен (vǎzmóžen) + -о (-o)

affix

възмо́жен (vǎzmóžen) + -о (-o)

as much as possible, the most possibly...


естествено

bg-adv

есте́ствено • (estéstveno) (comparative по́-есте́ствено, superlative на́й-есте́ствено)

есте́ствено (canonical)
estéstveno (romanization)
по́-есте́ствено (comparative)
на́й-есте́ствено (superlative)


лошо

ло́шо • (lóšo) (comparative по́-ло́шо, superlative на́й-ло́шо)

ло́шо (canonical)
lóšo (romanization)
по́-ло́шо (comparative)
на́й-ло́шо (superlative)

ло́шо ми е

нарани́х се ло́шо


ужасено

ужасе́но • (užaséno) (comparative по́-ужасе́но, superlative на́й-ужасе́но)

ужасе́но (canonical)
užaséno (romanization)
по́-ужасе́но (comparative)
на́й-ужасе́но (superlative)

in a terrified manner, in terror, in horror


непрекъснато

непрекъ́снато

непрекъ́снато • (neprekǎ́snato) (comparative по́-непрекъ́снато, superlative на́й-непрекъ́снато)

непрекъ́снато (canonical)
neprekǎ́snato (romanization)
по́-непрекъ́снато (comparative)
на́й-непрекъ́снато (superlative)

affix

непрекъ́снат


затова

затова́ (canonical)
zatová (romanization)


накрая

накра́я (canonical)
nakrája (romanization)

на́края на ма́сата


скришом

bg-adv

скри́шом • (skríšom) (comparative по́-скри́шом, superlative на́й-скри́шом)

скри́шом (canonical)
skríšom (romanization)
по́-скри́шом (comparative)
на́й-скри́шом (superlative)
скрихо́м (alternative)

Fossilized instrumental case of скривш (skrivš, “secretive”) (obsolete) + -ом (-om). Compare also Proto-Slavic *kryša (“shelter”).


вкъщи

вкъ́щи (canonical)
vkǎ́šti (romanization)

From в (v) + къ́щи (kǎ́šti), the old locative case of Bulgarian къ́ща (kǎ́šta).

в (v) + къ́щи (kǎ́šti)


снощи

сно́щи (canonical)
snóšti (romanization)

Old locative case of Bulgarian нощ (nošt), prefixed with с- (s-) +.


изведнъж

bg-adv

изведнъ́ж • (izvednǎ́ž) (comparative по́-изведнъ́ж, superlative на́й-изведнъ́ж)

изведнъ́ж (canonical)
izvednǎ́ž (romanization)
по́-изведнъ́ж (comparative)
на́й-изведнъ́ж (superlative)

из (iz) + веднъ́ж (vednǎ́ž)

affix

из (iz) + веднъ́ж (vednǎ́ž)


веднъж

веднъ́ж (canonical)
vednǎ́ž (romanization)

Derived from the same source as 16th century Eastern Church Slavonic едїнощи (edinošti, “once”), given as ѥдинѫшть (jedinǫštĭ) in the Bulgarian Etymological Dictionary and derived from ѥдинѫ (jedinǫ) (feminine accusative singular of ѥдинъ (jedinŭ, “one”)) + a form of Proto-Slavic *šьdъ, past active participle of Proto-Slavic *jьti (“to go”).

веднъ́ж зави́наги
vednǎ́ž zavínagi
once and for all, finally, irrevocably
(literally, “once (and) forever”)


завинаги

зави́наги (canonical)
zavínagi (romanization)

веднъ́ж зави́наги

once and for all, finally, irrevocably (literally, “once (and) forever”)


всякак

вся́как (canonical)
vsjákak (romanization)

Опи́твам се вся́как да помо́гна.

Ско́ро вся́как ще бъ́да там.

(colloquial) in any case, anyhow, definitely


някъде

ня́къде (canonical)
njákǎde (romanization)

From Proto-Slavic *někъde; equivalent to ня́- (njá-) + къде́ (kǎdé).

ня́- (njá-) + къде́ (kǎdé)

anywhere (in a negative polarity context)


другаде

дру́гаде (canonical)
drúgade (romanization)


наблизо

bg-adv

набли́зо • (nablízo) (comparative по́-набли́зо, superlative на́й-набли́зо)

набли́зо (canonical)
nablízo (romanization)
по́-набли́зо (comparative)
на́й-набли́зо (superlative)


по-късно

head

по́-къ́сно • (pó-kǎ́sno)

по́-къ́сно (canonical)
pó-kǎ́sno (romanization)

къ́сно късно#Bulgarian


повечето

bg-adv

по́вечето • (póvečeto) (comparative по́-по́вечето, superlative на́й-по́вечето)

по́вечето (canonical)
póvečeto (romanization)
по́-по́вечето (comparative)
на́й-по́вечето (superlative)


далече

дале́че • (daléče) (comparative по́-дале́че, superlative на́й-дале́че)

дале́че (canonical)
daléče (romanization)
по́-дале́че (comparative)
на́й-дале́че (superlative)

Adverbial equivalent of дале́чен (daléčen, “far, distant”), from Proto-Slavic *dalekъ.

дале́че по́-хуба́в


далеч

дале́ч • (daléč) (comparative по́-дале́ч, superlative на́й-дале́ч)

дале́ч (canonical)
daléč (romanization)
по́-дале́ч (comparative)
на́й-дале́ч (superlative)

дале́че далече#Bulgarian

Alternative form of дале́че (daléče, “far”)


дясно

дя́сно (canonical)
djásno (romanization)

дясно от


ляво

ляво от


стръмно

стръ́мно • (strǎ́mno) (comparative по́-стръ́мно, superlative на́й-стръ́мно)

стръ́мно (canonical)
strǎ́mno (romanization)
по́-стръ́мно (comparative)
на́й-стръ́мно (superlative)

From стръ́мен (strǎ́men, “steep”) + -о (-o).

да се изди́га стръ́мно


домашно

head

дома́шно • (domášno)

дома́шно (canonical)
domášno (romanization)

From дома́шен (domášen, “domestic”) + -о (-o).

affix

дома́шно приго́твен

дома́шно отгле́дан


бяло

head

бя́ло • (bjálo)


червено

черве́но (canonical)
červéno (romanization)


кѫдѣ

(obsolete) Pre-1945 spelling of къде (kǎde).


току-що

току́-що́ (canonical)
tokú-štó (romanization)
туку-що (alternative)

From току́ (tokú, “just (now)”) + що (što).


по-рано

по́-ра́но • (pó-ráno)

по́-ра́но (canonical)
pó-ráno (romanization)


върло

bg-adv

въ́рло • (vǎ́rlo) (comparative по́-въ́рло, superlative на́й-въ́рло)

въ́рло (canonical)
vǎ́rlo (romanization)
по́-въ́рло (comparative)
на́й-въ́рло (superlative)

Adverbial form of върл (vǎrl, “fierce, abrupt”) + -о (-o) (reflects Proto-Slavic *vьrlo).


междувременно

междувре́менно

междувре́менно • (mežduvrémenno) (not comparable)

междувре́менно (canonical)
mežduvrémenno (romanization)

From между (meždu, “between”) + временно (vremenno, “time”).


автоматично

bg-adv

автомати́чно

автомати́чно • (avtomatíčno)

автомати́чно (canonical)
avtomatíčno (romanization)

From автомати́чен (avtomatíčen, “automatic”).


навътре

навъ́тре • (navǎ́tre) (comparative по́-навъ́тре, superlative на́й-навъ́тре)

навъ́тре (canonical)
navǎ́tre (romanization)
по́-навъ́тре (comparative)
на́й-навъ́тре (superlative)

From на- (na-, “in”) + вътре (vǎtre, “inside”).


аджемийски

bg-adv

аджеми́йски • (adžemíjski) (comparative по́-аджеми́йски, superlative на́й-аджеми́йски)

аджеми́йски (canonical)
adžemíjski (romanization)
по́-аджеми́йски (comparative)
на́й-аджеми́йски (superlative)
аджами́йски (alternative)


аджемилъшки

аджемилъ́шки

аджемилъ́шки • (adžemilǎ́ški) (comparative по́-аджемилъ́шки, superlative на́й-аджемилъ́шки)

аджемилъ́шки (canonical)
adžemilǎ́ški (romanization)
по́-аджемилъ́шки (comparative)
на́й-аджемилъ́шки (superlative)
аджамилъ́шки (alternative)

[ɐdʒɛmiˈɫɤʃki]

From аджемилъ́к (adžemilǎ́k) + -ки (-ki).

in a manner characterized by novicehood and inexperience; inexperiencedly


аджамийски

аджами́йски • (adžamíjski) (comparative по́-аджами́йски, superlative на́й-аджами́йски)

аджами́йски (canonical)
adžamíjski (romanization)
по́-аджами́йски (comparative)
на́й-аджами́йски (superlative)
аджеми́йски (alternative)


аджамилъшки

аджамилъ́шки

аджамилъ́шки • (adžamilǎ́ški) (comparative по́-аджамилъ́шки, superlative на́й-аджамилъ́шки)

аджамилъ́шки (canonical)
adžamilǎ́ški (romanization)
по́-аджамилъ́шки (comparative)
на́й-аджамилъ́шки (superlative)
аджемилъ́шки (alternative)

[ɐdʒɐmiˈɫɤʃki]

From аджамилъ́к (adžamilǎ́k) + -ки (-ki).


агале

ага́ле • (agále) (comparative по́-ага́ле, superlative на́й-ага́ле)

ага́ле (canonical)
agále (romanization)
по́-ага́ле (comparative)
на́й-ага́ле (superlative)

Borrowed from Greek αγάλι(α) (agáli(a), “slowly, gradually”).


тепърва

head

тепърва • (tepǎrva)

резулта́тите тепъ́рва ще се оценя́ват

the results are going to be examined just from now on

трудното тепъ́рва предсто́и

тепъ́рва и́ма да вле́зе в си́ла

yet (to be done/put in effect), about to


комай

Третата, и комай най-важната, причина…

The third, and apparently the most important, reason…

(colloquial) seemingly, apparently, almost


най-напред

bg-adv

на́й-напред • (náj-napred) (not comparable)

на́й-напред (canonical)
náj-napred (romanization)

Superlative form of напре́д (napréd, “forward, ahead”).


натще

натще́ • (natšté)

натще́ (canonical)
natšté (romanization)

Univerbation of на (na) + тще (tšte, “in vanity”) (dated), a fossilized neuter accusative case of Old Church Slavonic тъщь (tŭštĭ, “desolate”).

der

Натще стомах вино не се пие.

Wine should not be drunk on an empty stomach.

натще сърце

miserably, in a wretched state (literally, “with a depleted heart”)


авантюристически

bg-adv

авантюристи́чески

авантюристи́чески • (avantjuristíčeski) (comparative по́-авантюристи́чески, superlative на́й-авантюристи́чески)

авантюристи́чески (canonical)
avantjuristíčeski (romanization)
по́-авантюристи́чески (comparative)
на́й-авантюристи́чески (superlative)

авантюристи́чно авантюристично#Bulgarian

Alternative form of авантюристи́чно (avantjuristíčno)


терсене

терсене́ • (tersené)

терсене́ (canonical)
tersené (romanization)

Borrowed from Ottoman Turkish ترسنه, cognate to Modern Turkish tersine.


ефективно

ефекти́вно • (efektívno)

ефекти́вно (canonical)
efektívno (romanization)


ендемично

ендеми́чно • (endemíčno)

ендеми́чно (canonical)
endemíčno (romanization)


доземи

до́земи (canonical)
dózemi (romanization)

Univerbation of до (do) + земи (zemi), the later - a fossilized locative case of земя́ (zemjá, “ground, earth”).

навеждам се доземи


наред

карам наред

чета всичко наред

to read page after page (literally, “to read in order”)

sequentially, in order, in line, in turn, step by step

дни наред

from end to end, continuously, without break

тръгвам наред с тълпата

along, together [usually + с (s, “with”)]

всичко е наред


едновременно

едновре́менно

едновре́менно • (ednovrémenno) (not comparable)

едновре́менно (canonical)
ednovrémenno (romanization)


довечера

дове́чера • (dovéčera)

дове́чера (canonical)
dovéčera (romanization)

By surface analysis, до- (do-) + вечер (večer) + -а (-a) (fossilized genetive case).

surf

Ще си бъ́деш ли вкъ́щи дове́чера?

Are you going to be at home this evening?

Ще се ви́дим дове́чера.


невъзможно

bg-adv

невъзмо́жно • (nevǎzmóžno) (comparative по́-невъзмо́жно, superlative на́й-невъзмо́жно)

невъзмо́жно (canonical)
nevǎzmóžno (romanization)
по́-невъзмо́жно (comparative)
на́й-невъзмо́жно (superlative)

From не- (ne-, “not”) + възмо́жно (vǎzmóžno, “possible”).


предимно

bg-adv

преди́мно • (predímno)

преди́мно (canonical)
predímno (romanization)


безвъзвратно

безвъзвра́тно

безвъзвра́тно • (bezvǎzvrátno) (comparative по́-безвъзвра́тно, superlative на́й-безвъзвра́тно)

безвъзвра́тно (canonical)
bezvǎzvrátno (romanization)
по́-безвъзвра́тно (comparative)
на́й-безвъзвра́тно (superlative)

Neuter form of безвъзвра́тен (bezvǎzvráten).


безкрай

безкра́й (canonical)
bezkráj (romanization)

From без- (bez-, “without”) + край (kraj, “end”).


безкрайно

bg-adv

безкра́йно • (bezkrájno) (not comparable)

безкра́йно (canonical)
bezkrájno (romanization)

From безкра́ен (bezkráen) + -о (-o, archaic neuter accusative ending).


безмилостно

bg-adv

безми́лостно

безми́лостно • (bezmílostno) (comparative по́-безми́лостно, superlative на́й-безми́лостно)

безми́лостно (canonical)
bezmílostno (romanization)
по́-безми́лостно (comparative)
на́й-безми́лостно (superlative)

From безми́лостен (bezmílosten) + -о (-o, archaic neuter accusative ending).

affix

безми́лостен


безмълвно

bg-adv

безмъ́лвно • (bezmǎ́lvno) (not comparable)

безмъ́лвно (canonical)
bezmǎ́lvno (romanization)


безнадеждно

безнаде́ждно

безнаде́ждно • (beznadéždno) (comparative по́-безнаде́ждно, superlative на́й-безнаде́ждно)

безнаде́ждно (canonical)
beznadéždno (romanization)
по́-безнаде́ждно (comparative)
на́й-безнаде́ждно (superlative)

Neuter form of безнаде́жден (beznadéžden).


безполезно

безполе́зно • (bezpolézno) (comparative по́-безполе́зно, superlative на́й-безполе́зно)

безполе́зно (canonical)
bezpolézno (romanization)
по́-безполе́зно (comparative)
на́й-безполе́зно (superlative)

Neuter form of безполе́зен (bezpolézen).


безпомощно

безпо́мощно • (bezpómoštno) (comparative по́-безпо́мощно, superlative на́й-безпо́мощно)

безпо́мощно (canonical)
bezpómoštno (romanization)
по́-безпо́мощно (comparative)
на́й-безпо́мощно (superlative)

Neuter form of безпо́мощен (bezpómošten).


безсмислено

безсми́слено

безсми́слено • (bezsmísleno) (comparative по́-безсми́слено, superlative на́й-безсми́слено)

безсми́слено (canonical)
bezsmísleno (romanization)
по́-безсми́слено (comparative)
на́й-безсми́слено (superlative)

Neuter form of безсми́слен (bezsmíslen).


безспорно

безспо́рно • (bezspórno) (comparative по́-безспо́рно, superlative на́й-безспо́рно)

безспо́рно (canonical)
bezspórno (romanization)
по́-безспо́рно (comparative)
на́й-безспо́рно (superlative)


безцелно

безце́лно • (bezcélno) (comparative по́-безце́лно, superlative на́й-безце́лно)

безце́лно (canonical)
bezcélno (romanization)
по́-безце́лно (comparative)
на́й-безце́лно (superlative)


безшумно

безшу́мно • (bezšúmno) (comparative по́-безшу́мно, superlative на́й-безшу́мно)

безшу́мно (canonical)
bezšúmno (romanization)
по́-безшу́мно (comparative)
на́й-безшу́мно (superlative)


болезнено

боле́знено • (bolézneno) (comparative по́-боле́знено, superlative на́й-боле́знено)

боле́знено (canonical)
bolézneno (romanization)
по́-боле́знено (comparative)
на́й-боле́знено (superlative)

Neuter form of боле́знен (boléznen, “painful”).


с'я

ся (canonical)
sja (romanization)
ся (alternative)

(colloquial) Alternative form of сега (sega)


оттук

Оттук вече няма много път.

Оттук минава влакът.

Оттук заключаваме, че не бива де се пуши.

Hence we conclude that one should not smoke.

Ottuk zaključavame, če ne biva de se puši.


никъде

ни́къде (canonical)
níkǎde (romanization)

From ни (ni, “neither, no”) + къде́ (kǎdé, “where”).

affix

Никъде няма шоколад, бе!


от раз

Cognate with Ukrainian відра́зу (vidrázu), Polish od razu.

(set phrase) from (one's) first attempt, in one go, at once, right away

(idiomatic) effortlessly (without the need of preparation or trying)


аут

Топката отиде аут.

(sports) out (out of bounds of the playing court, field, etc.)


юнашки

bg-adv

юна́шки • (junáški) (comparative по́-юна́шки, superlative на́й-юна́шки)

юна́шки (canonical)
junáški (romanization)
по́-юна́шки (comparative)
на́й-юна́шки (superlative)

From юнак (junak, “hero”) + -шки (-ški, adjectival suffix).


под ъгъл

bg-adv

под ъ́гъл • (pod ǎ́gǎl) (not comparable)

под ъ́гъл (canonical)
pod ǎ́gǎl (romanization)

под (pod, “under”) + ъ́гъл (ǎ́gǎl, “an angle”).


тъдява

тъдя́ва (canonical)
tǎdjáva (romanization)

From Old Church Slavonic тѫдоу (tǫdu), from Proto-Slavic *tǫda.


наляво

наля́во (canonical)
naljávo (romanization)

объ́рна се наля́во

On the left side, in the left direction.

почти́ ця́лата интелиге́нция в града́ тога́ва бе наля́во

almost all the intelligentsia in the city at that time were on the left

počtí cjálata inteligéncija v gradá togáva be naljávo

On the side of left-wing political forces.


надясно

надя́сно (canonical)
nadjásno (romanization)

Univerbation of на (na) + дясно (djasno).

univ

Завивам надясно

right-wing (on the side of the right-wing political forces)


насам

bg-adv

наса́м • (nasám) (comparative по́-наса́м, no superlative)

наса́м (canonical)
nasám (romanization)
по́-наса́м (comparative)

From на- (na-, “to, towards”) + сам (sam, “here”).

af

(colloquial) in these parts, around these parts

От няколко месеца наса́м съм без работа.
Ot njakolko meseca nasám sǎm bez rabota.
I've been out of work for several months (now).

literally, “Since several months [ago] till now I've been without work.”

(colloquial) From a point of time in the past up until now. May not be translated in English.


на кравай

bg-adv

на крава́й • (na kraváj) (not comparable)

на крава́й (canonical)
na kraváj (romanization)

Ко́тката спе́ше на крава́й.

кравай кравай

(idiomatic) in a circle; curled up (owing to the shape of a кравай)


коскоджа

ко́скоджа́ • (kóskodžá) (not comparable)

ко́скоджа́ (canonical)
kóskodžá (romanization)
ко́скоджа́мити (alternative)

Audio

Borrowed from Turkish koskoca, an emphatic form of koca. See Turkish koskocaman for another example of such an emphatic construction.

Има ко́скоджа́ неща в торбата. ― Ima kóskodžá nešta v torbata. ― There's too much stuff in the bag.


коскоджамити

ко́скоджа́мити

ко́скоджа́мити • (kóskodžámiti) (not comparable)

ко́скоджа́мити (canonical)
kóskodžámiti (romanization)
ко́скоджа́ (alternative)

Audio

From ко́скоджа́ (kóskodžá) + ми (mi) + ти (ti), a dativus ethicus construction using the 1st and 2nd person singular indirect object pronouns.

affix

ко́скоджа́ коскоджа#Bulgarian

Alternative form of ко́скоджа́ (kóskodžá): too much; quite a lot


джаста-праста

bg-adv

джа́ста-пра́ста

джа́ста-пра́ста • (džásta-prásta) (not comparable)

джа́ста-пра́ста (canonical)
džásta-prásta (romanization)

From onomatopoeic interjections джас (džas) and прас (pras) with the suffix -та (-ta). For other adverbial constructions with that suffix, see e.g. слепешката (slepeškata) and бързешката (bǎrzeškata).

(colloquial) without due seriousness or attention to what is being done - rushedly, carelessly, sloppily


прен.

прено́сно преносно#Bulgarian

(grammar) Abbreviation of прено́сно (prenósno, “figuratively”).


найпаче

найпа́че • (najpáče)

найпа́че (canonical)
najpáče (romanization)

By surface analysis, най- (naj-, superlative prefix) + пак (pak, “again”) + -е (-e, adverbial ending).


абаджийски

bg-adv

абаджи́йски • (abadžíjski)

абаджи́йски (canonical)
abadžíjski (romanization)

From абаджи́я (abadžíja, “tailor, frieze dealer”) + -ски (-ski, relational adjective suffix).


аванта

bg-adv

ава́нта • (avánta)

ава́нта (canonical)
avánta (romanization)

From either Turkish avanta or Greek αβάντα (avánta), from Old Italian avantare, avanti or avante.


електрически

електри́чески

електри́чески • (elektríčeski) (not comparable)

електри́чески (canonical)
elektríčeski (romanization)

Borrowed from Russian электри́ческий (elektríčeskij), French électrique or German elektrisch, from New Latin ēlectricus (“electrical; of amber”), from Latin ēlectrum (“amber”), from Ancient Greek ἤλεκτρον (ḗlektron, “amber”).

bor

электри́ческий


татък

та́тък (canonical)
tátǎk (romanization)
та́так (alternative)

Inherited from Proto-Slavic *ta + *tъ + *-kъ.

over there, thither, in that direction, over on that side


нататък

bg-adv

ната́тък • (natátǎk) (comparative по́-ната́тък, no superlative)

ната́тък (canonical)
natátǎk (romanization)
по́-ната́тък (comparative)
ната́тъка (alternative)

that way, in that direction (towards a place away from the speaker)

по́-ната́тък по-нататък#Bulgarian

(chiefly in the comparative) see по́-ната́тък (pó-natátǎk)

see по́-ната́тък (pó-natátǎk)

отту́к оттук#Bulgarian

отсега́ отсега#Bulgarian

In collocations with отту́к (ottúk), отсега́ (otsegá), etc.: forth, forward, on (forward in time)

that way, in that direction (towards further events along the progress of an action or process)


по-нататък

head

по́-ната́тък

по́-ната́тък • (pó-natátǎk)

по́-ната́тък (canonical)
pó-natátǎk (romanization)

ната́тък нататък#Bulgarian

comparative degree of ната́тък (natátǎk)

later (at some unspecified time in the future)

ната́тък нататък#Bulgarian

(of a location) further out, further away


по-насам

по́-наса́м • (pó-nasám)

по́-наса́м (canonical)
pó-nasám (romanization)

наса́м насам#Bulgarian

comparative degree of наса́м (nasám): further this way, further towards here


натам

bg-adv

ната́м • (natám) (comparative по́-ната́м, no superlative)

ната́м (canonical)
natám (romanization)
по́-ната́м (comparative)

From на (na, “to, towards”) + там (tam, “there”).

af

that way, in that direction, thither (towards a place away from the speaker)

Май ната́м вървя́т неща́та.

that way, in that direction (towards a particular outcome or development)


по-натам

head

по́-ната́м • (pó-natám)

по́-ната́м (canonical)
pó-natám (romanization)

ната́м натам#Bulgarian

comparative degree of ната́м (natám): further that way, further in that direction (at or in a place further away from the speaker)


по-безшумно

по́-безшу́мно

по́-безшу́мно • (pó-bezšúmno)

по́-безшу́мно (canonical)
pó-bezšúmno (romanization)

безшумно безшумно#Bulgarian

comparative degree of безшумно (bezšumno)


най-безшумно

на́й-безшу́мно

на́й-безшу́мно • (náj-bezšúmno)

на́й-безшу́мно (canonical)
náj-bezšúmno (romanization)

безшумно безшумно#Bulgarian

superlative degree of безшумно (bezšumno)


насреща

насре́ща (canonical)
nasréšta (romanization)

Univerbation of на (na) + сре́ща (sréšta, “towards”), the later – a fossilized accusative case of Bulgarian сре́ща (sréšta, “meeting”).


зимъс

зимъ́с (canonical)
zimǎ́s (romanization)
зимъ́ска (alternative)

Inherited from Old Church Slavonic зимѫсь (zimǫsĭ), a compound of зимѫ (zimǫ, “winter”) + сь (sĭ, “this”), thus reflecting a fossilized accusative case of зима (zima). Compare Serbo-Croatian зимус.

inh+

this coming winter, in the coming winter


зимъска

зимъ́ска (canonical)
zimǎ́ska (romanization)

зимъ́с зимъс#Bulgarian


преносно

bg-adv

прено́сно • (prenósno)

прено́сно (canonical)
prenósno (romanization)


откакто

от (ot, “from”) + както (kakto, “while”). Compare Macedonian откако (otkako) and Serbo-Croatian откако (otkako).


в частност

bg-adv

в частност • (v častnost)

LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-в частност.wav

в (v, “in”) + ча́стност (částnost, “particularity, privacy”)


по-малко

head

по́-ма́лко • (pó-málko)

по́-ма́лко (canonical)
pó-málko (romanization)

ма́лко малко#Bulgarian


заето

bg-adv

зае́то • (zaéto)


международно

междунаро́дно

междунаро́дно • (meždunaródno)

междунаро́дно (canonical)
meždunaródno (romanization)

Neuter form of междунаро́ден (meždunaróden, “international”, adjective). The neuter of an adjective regularly forms an adverb.


агрометеорологично

агрометеорологи́чно

агрометеорологи́чно • (agrometeorologíčno)

агрометеорологи́чно (canonical)
agrometeorologíčno (romanization)


агрономически

агрономи́чески

агрономи́чески • (agronomíčeski)

агрономи́чески (canonical)
agronomíčeski (romanization)

агроно́м (agronóm) + -и́чески (-íčeski)

affix

агроно́м (agronóm) + -и́чески (-íčeski)


агротехнически

bg-adv

агротехни́чески

агротехни́чески • (agrotehníčeski)

агротехни́чески (canonical)
agrotehníčeski (romanization)

From агроте́хника (agrotéhnika, “agrotechnology”) + -и́чески (-íčeski, “-ical”).

affix

агроте́хника


наврага

bg-adv

на́врага • (návraga)

на́врага (canonical)
návraga (romanization)
на́враг (alternative)

Univerbation of на (na) + врага (vraga, “enemy”) (gen. sg.).

univerbation

отива нещо наврага (idiom)

Навраг му "услугите"! (idiom)

to be fed up of s.o. (literally, “To hell with his "favours"!”)

expression of disdain, detachment, aversion: in vain, to hell with


поврага

bg-adv

по́врага • (póvraga)

по́врага (canonical)
póvraga (romanization)

Univerbation of по (po) + врага (vraga, “enemy”) (gen. sg.).

univerbation

на́врага наврага#Bulgarian


академически

bg-adv

академи́чески

академи́чески • (akademíčeski)

академи́чески (canonical)
akademíčeski (romanization)

From акаде́мия (akadémija) + -и́чески (-íčeski).


акробатически

bg-adv

акробати́чески

акробати́чески • (akrobatíčeski)

акробати́чески (canonical)
akrobatíčeski (romanization)

From акробат (akrobat) + -и́чески (-íčeski, adjectival suffix).


напусто

bg-adv

напу́сто • (napústo)

напу́сто (canonical)
napústo (romanization)

By surface analysis, на (na, “on, in”) + пу́сто (pústo, “desolate, empty”, neuter form of adjective пуст (pust)).

surf

neuter form of adjective <i class="Cyrl mention" lang="bg">пуст</i> (pust)


безпричинно

bg-adv

безпри́чинно

безпри́чинно • (bezpríčinno)

безпри́чинно (canonical)
bezpríčinno (romanization)

without reason; purposelessly; for no reason


натръг

на́тръг (canonical)
nátrǎg (romanization)

below, alow (at a lower position relative to something)


настрани

настрани́ • (nastraní)

настрани́ (canonical)
nastraní (romanization)

Univerbation of на (na, “on”) + (archaic sg. gen.) страни (strani, “side”).

univ

aloof (staying away from the epicentre of some event)


намито

bg-adv

на́мито • (námito)

на́мито (canonical)
námito (romanization)

Univerbation of на (na, “on”) + ми́то (míto, “slantly”).

univerbation

зашивам намито

сгънат намито


актьорски

bg-adv

актьо́рски • (aktjórski)

актьо́рски (canonical)
aktjórski (romanization)

From актьо́р (aktjór, “actor”) + -ски (-ski, adjective suffix).


алегрето

алегре́то (canonical)
alegréto (romanization)