yleisestävyys

yleisestävyys (nominative singular)
yleisestävyydet (nominative plural)
yleisestävyys (accusative nominative singular)
yleisestävyydet (accusative nominative plural)
yleisestävyyden (accusative genitive singular)
yleisestävyydet (accusative genitive plural)
yleisestävyyden (genitive singular)
yleisestävyyksien (genitive plural)
yleisestävyyttä (partitive singular)
yleisestävyyksiä (partitive plural)
yleisestävyydessä (inessive singular)
yleisestävyyksissä (inessive plural)
yleisestävyydestä (elative singular)
yleisestävyyksistä (elative plural)
yleisestävyyteen (illative singular)
yleisestävyyksiin (illative plural)
yleisestävyydellä (adessive singular)
yleisestävyyksillä (adessive plural)
yleisestävyydeltä (ablative singular)
yleisestävyyksiltä (ablative plural)
yleisestävyydelle (allative singular)
yleisestävyyksille (allative plural)
yleisestävyytenä (essive singular)
yleisestävyyksinä (essive plural)
yleisestävyydeksi (singular translative)
yleisestävyyksiksi (plural translative)
yleisestävyydettä (abessive singular)
yleisestävyyksittä (abessive plural)
yleisestävyyksin (instructive plural)
See the possessive forms below. (comitative)
yleisestävyyteni (nominative singular)
yleisestävyyteni (nominative plural)
yleisestävyyteni (accusative nominative singular)
yleisestävyyteni (accusative nominative plural)
yleisestävyyteni (accusative genitive singular)
yleisestävyyteni (accusative genitive plural)
yleisestävyyteni (genitive singular)
yleisestävyyksieni (genitive plural)
yleisestävyyttäni (partitive singular)
yleisestävyyksiäni (partitive plural)
yleisestävyydessäni (inessive singular)
yleisestävyyksissäni (inessive plural)
yleisestävyydestäni (elative singular)
yleisestävyyksistäni (elative plural)
yleisestävyyteeni (illative singular)
yleisestävyyksiini (illative plural)
yleisestävyydelläni (adessive singular)
yleisestävyyksilläni (adessive plural)
yleisestävyydeltäni (ablative singular)
yleisestävyyksiltäni (ablative plural)
yleisestävyydelleni (allative singular)
yleisestävyyksilleni (allative plural)
yleisestävyytenäni (essive singular)
yleisestävyyksinäni (essive plural)
yleisestävyydekseni (singular translative)
yleisestävyyksikseni (plural translative)
yleisestävyydettäni (abessive singular)
yleisestävyyksittäni (abessive plural)
yleisestävyyksineni (comitative plural)
yleisestävyytesi (nominative singular)
yleisestävyytesi (nominative plural)
yleisestävyytesi (accusative nominative singular)
yleisestävyytesi (accusative nominative plural)
yleisestävyytesi (accusative genitive singular)
yleisestävyytesi (accusative genitive plural)
yleisestävyytesi (genitive singular)
yleisestävyyksiesi (genitive plural)
yleisestävyyttäsi (partitive singular)
yleisestävyyksiäsi (partitive plural)
yleisestävyydessäsi (inessive singular)
yleisestävyyksissäsi (inessive plural)
yleisestävyydestäsi (elative singular)
yleisestävyyksistäsi (elative plural)
yleisestävyyteesi (illative singular)
yleisestävyyksiisi (illative plural)
yleisestävyydelläsi (adessive singular)
yleisestävyyksilläsi (adessive plural)
yleisestävyydeltäsi (ablative singular)
yleisestävyyksiltäsi (ablative plural)
yleisestävyydellesi (allative singular)
yleisestävyyksillesi (allative plural)
yleisestävyytenäsi (essive singular)
yleisestävyyksinäsi (essive plural)
yleisestävyydeksesi (singular translative)
yleisestävyyksiksesi (plural translative)
yleisestävyydettäsi (abessive singular)
yleisestävyyksittäsi (abessive plural)
yleisestävyyksinesi (comitative plural)
yleisestävyytemme (nominative singular)
yleisestävyytemme (nominative plural)
yleisestävyytemme (accusative nominative singular)
yleisestävyytemme (accusative nominative plural)
yleisestävyytemme (accusative genitive singular)
yleisestävyytemme (accusative genitive plural)
yleisestävyytemme (genitive singular)
yleisestävyyksiemme (genitive plural)
yleisestävyyttämme (partitive singular)
yleisestävyyksiämme (partitive plural)
yleisestävyydessämme (inessive singular)
yleisestävyyksissämme (inessive plural)
yleisestävyydestämme (elative singular)
yleisestävyyksistämme (elative plural)
yleisestävyyteemme (illative singular)
yleisestävyyksiimme (illative plural)
yleisestävyydellämme (adessive singular)
yleisestävyyksillämme (adessive plural)
yleisestävyydeltämme (ablative singular)
yleisestävyyksiltämme (ablative plural)
yleisestävyydellemme (allative singular)
yleisestävyyksillemme (allative plural)
yleisestävyytenämme (essive singular)
yleisestävyyksinämme (essive plural)
yleisestävyydeksemme (singular translative)
yleisestävyyksiksemme (plural translative)
yleisestävyydettämme (abessive singular)
yleisestävyyksittämme (abessive plural)
yleisestävyyksinemme (comitative plural)
yleisestävyytenne (nominative singular)
yleisestävyytenne (nominative plural)
yleisestävyytenne (accusative nominative singular)
yleisestävyytenne (accusative nominative plural)
yleisestävyytenne (accusative genitive singular)
yleisestävyytenne (accusative genitive plural)
yleisestävyytenne (genitive singular)
yleisestävyyksienne (genitive plural)
yleisestävyyttänne (partitive singular)
yleisestävyyksiänne (partitive plural)
yleisestävyydessänne (inessive singular)
yleisestävyyksissänne (inessive plural)
yleisestävyydestänne (elative singular)
yleisestävyyksistänne (elative plural)
yleisestävyyteenne (illative singular)
yleisestävyyksiinne (illative plural)
yleisestävyydellänne (adessive singular)
yleisestävyyksillänne (adessive plural)
yleisestävyydeltänne (ablative singular)
yleisestävyyksiltänne (ablative plural)
yleisestävyydellenne (allative singular)
yleisestävyyksillenne (allative plural)
yleisestävyytenänne (essive singular)
yleisestävyyksinänne (essive plural)
yleisestävyydeksenne (singular translative)
yleisestävyyksiksenne (plural translative)
yleisestävyydettänne (abessive singular)
yleisestävyyksittänne (abessive plural)
yleisestävyyksinenne (comitative plural)
yleisestävyytensä (nominative singular)
yleisestävyytensä (nominative plural)
yleisestävyytensä (accusative nominative singular)
yleisestävyytensä (accusative nominative plural)
yleisestävyytensä (accusative genitive singular)
yleisestävyytensä (accusative genitive plural)
yleisestävyytensä (genitive singular)
yleisestävyyksiensä (genitive plural)
yleisestävyyttään (partitive singular)
yleisestävyyttänsä (partitive singular)
yleisestävyyksiään (partitive plural)
yleisestävyyksiänsä (partitive plural)
yleisestävyydessään (inessive singular)
yleisestävyydessänsä (inessive singular)
yleisestävyyksissään (inessive plural)
yleisestävyyksissänsä (inessive plural)
yleisestävyydestään (elative singular)
yleisestävyydestänsä (elative singular)
yleisestävyyksistään (elative plural)
yleisestävyyksistänsä (elative plural)
yleisestävyyteensä (illative singular)
yleisestävyyksiinsä (illative plural)
yleisestävyydellään (adessive singular)
yleisestävyydellänsä (adessive singular)
yleisestävyyksillään (adessive plural)
yleisestävyyksillänsä (adessive plural)
yleisestävyydeltään (ablative singular)
yleisestävyydeltänsä (ablative singular)
yleisestävyyksiltään (ablative plural)
yleisestävyyksiltänsä (ablative plural)
yleisestävyydelleen (allative singular)
yleisestävyydellensä (allative singular)
yleisestävyyksilleen (allative plural)
yleisestävyyksillensä (allative plural)
yleisestävyytenään (essive singular)
yleisestävyytenänsä (essive singular)
yleisestävyyksinään (essive plural)
yleisestävyyksinänsä (essive plural)
yleisestävyydekseen (singular translative)
yleisestävyydeksensä (singular translative)
yleisestävyyksikseen (plural translative)
yleisestävyyksiksensä (plural translative)
yleisestävyydettään (abessive singular)
yleisestävyydettänsä (abessive singular)
yleisestävyyksittään (abessive plural)
yleisestävyyksittänsä (abessive plural)
yleisestävyyksineen (comitative plural)
yleisestävyyksinensä (comitative plural)


erityisestävyys

erityisestävyys (nominative singular)
erityisestävyydet (nominative plural)
erityisestävyys (accusative nominative singular)
erityisestävyydet (accusative nominative plural)
erityisestävyyden (accusative genitive singular)
erityisestävyydet (accusative genitive plural)
erityisestävyyden (genitive singular)
erityisestävyyksien (genitive plural)
erityisestävyyttä (partitive singular)
erityisestävyyksiä (partitive plural)
erityisestävyydessä (inessive singular)
erityisestävyyksissä (inessive plural)
erityisestävyydestä (elative singular)
erityisestävyyksistä (elative plural)
erityisestävyyteen (illative singular)
erityisestävyyksiin (illative plural)
erityisestävyydellä (adessive singular)
erityisestävyyksillä (adessive plural)
erityisestävyydeltä (ablative singular)
erityisestävyyksiltä (ablative plural)
erityisestävyydelle (allative singular)
erityisestävyyksille (allative plural)
erityisestävyytenä (essive singular)
erityisestävyyksinä (essive plural)
erityisestävyydeksi (singular translative)
erityisestävyyksiksi (plural translative)
erityisestävyydettä (abessive singular)
erityisestävyyksittä (abessive plural)
erityisestävyyksin (instructive plural)
See the possessive forms below. (comitative)
erityisestävyyteni (nominative singular)
erityisestävyyteni (nominative plural)
erityisestävyyteni (accusative nominative singular)
erityisestävyyteni (accusative nominative plural)
erityisestävyyteni (accusative genitive singular)
erityisestävyyteni (accusative genitive plural)
erityisestävyyteni (genitive singular)
erityisestävyyksieni (genitive plural)
erityisestävyyttäni (partitive singular)
erityisestävyyksiäni (partitive plural)
erityisestävyydessäni (inessive singular)
erityisestävyyksissäni (inessive plural)
erityisestävyydestäni (elative singular)
erityisestävyyksistäni (elative plural)
erityisestävyyteeni (illative singular)
erityisestävyyksiini (illative plural)
erityisestävyydelläni (adessive singular)
erityisestävyyksilläni (adessive plural)
erityisestävyydeltäni (ablative singular)
erityisestävyyksiltäni (ablative plural)
erityisestävyydelleni (allative singular)
erityisestävyyksilleni (allative plural)
erityisestävyytenäni (essive singular)
erityisestävyyksinäni (essive plural)
erityisestävyydekseni (singular translative)
erityisestävyyksikseni (plural translative)
erityisestävyydettäni (abessive singular)
erityisestävyyksittäni (abessive plural)
erityisestävyyksineni (comitative plural)
erityisestävyytesi (nominative singular)
erityisestävyytesi (nominative plural)
erityisestävyytesi (accusative nominative singular)
erityisestävyytesi (accusative nominative plural)
erityisestävyytesi (accusative genitive singular)
erityisestävyytesi (accusative genitive plural)
erityisestävyytesi (genitive singular)
erityisestävyyksiesi (genitive plural)
erityisestävyyttäsi (partitive singular)
erityisestävyyksiäsi (partitive plural)
erityisestävyydessäsi (inessive singular)
erityisestävyyksissäsi (inessive plural)
erityisestävyydestäsi (elative singular)
erityisestävyyksistäsi (elative plural)
erityisestävyyteesi (illative singular)
erityisestävyyksiisi (illative plural)
erityisestävyydelläsi (adessive singular)
erityisestävyyksilläsi (adessive plural)
erityisestävyydeltäsi (ablative singular)
erityisestävyyksiltäsi (ablative plural)
erityisestävyydellesi (allative singular)
erityisestävyyksillesi (allative plural)
erityisestävyytenäsi (essive singular)
erityisestävyyksinäsi (essive plural)
erityisestävyydeksesi (singular translative)
erityisestävyyksiksesi (plural translative)
erityisestävyydettäsi (abessive singular)
erityisestävyyksittäsi (abessive plural)
erityisestävyyksinesi (comitative plural)
erityisestävyytemme (nominative singular)
erityisestävyytemme (nominative plural)
erityisestävyytemme (accusative nominative singular)
erityisestävyytemme (accusative nominative plural)
erityisestävyytemme (accusative genitive singular)
erityisestävyytemme (accusative genitive plural)
erityisestävyytemme (genitive singular)
erityisestävyyksiemme (genitive plural)
erityisestävyyttämme (partitive singular)
erityisestävyyksiämme (partitive plural)
erityisestävyydessämme (inessive singular)
erityisestävyyksissämme (inessive plural)
erityisestävyydestämme (elative singular)
erityisestävyyksistämme (elative plural)
erityisestävyyteemme (illative singular)
erityisestävyyksiimme (illative plural)
erityisestävyydellämme (adessive singular)
erityisestävyyksillämme (adessive plural)
erityisestävyydeltämme (ablative singular)
erityisestävyyksiltämme (ablative plural)
erityisestävyydellemme (allative singular)
erityisestävyyksillemme (allative plural)
erityisestävyytenämme (essive singular)
erityisestävyyksinämme (essive plural)
erityisestävyydeksemme (singular translative)
erityisestävyyksiksemme (plural translative)
erityisestävyydettämme (abessive singular)
erityisestävyyksittämme (abessive plural)
erityisestävyyksinemme (comitative plural)
erityisestävyytenne (nominative singular)
erityisestävyytenne (nominative plural)
erityisestävyytenne (accusative nominative singular)
erityisestävyytenne (accusative nominative plural)
erityisestävyytenne (accusative genitive singular)
erityisestävyytenne (accusative genitive plural)
erityisestävyytenne (genitive singular)
erityisestävyyksienne (genitive plural)
erityisestävyyttänne (partitive singular)
erityisestävyyksiänne (partitive plural)
erityisestävyydessänne (inessive singular)
erityisestävyyksissänne (inessive plural)
erityisestävyydestänne (elative singular)
erityisestävyyksistänne (elative plural)
erityisestävyyteenne (illative singular)
erityisestävyyksiinne (illative plural)
erityisestävyydellänne (adessive singular)
erityisestävyyksillänne (adessive plural)
erityisestävyydeltänne (ablative singular)
erityisestävyyksiltänne (ablative plural)
erityisestävyydellenne (allative singular)
erityisestävyyksillenne (allative plural)
erityisestävyytenänne (essive singular)
erityisestävyyksinänne (essive plural)
erityisestävyydeksenne (singular translative)
erityisestävyyksiksenne (plural translative)
erityisestävyydettänne (abessive singular)
erityisestävyyksittänne (abessive plural)
erityisestävyyksinenne (comitative plural)
erityisestävyytensä (nominative singular)
erityisestävyytensä (nominative plural)
erityisestävyytensä (accusative nominative singular)
erityisestävyytensä (accusative nominative plural)
erityisestävyytensä (accusative genitive singular)
erityisestävyytensä (accusative genitive plural)
erityisestävyytensä (genitive singular)
erityisestävyyksiensä (genitive plural)
erityisestävyyttään (partitive singular)
erityisestävyyttänsä (partitive singular)
erityisestävyyksiään (partitive plural)
erityisestävyyksiänsä (partitive plural)
erityisestävyydessään (inessive singular)
erityisestävyydessänsä (inessive singular)
erityisestävyyksissään (inessive plural)
erityisestävyyksissänsä (inessive plural)
erityisestävyydestään (elative singular)
erityisestävyydestänsä (elative singular)
erityisestävyyksistään (elative plural)
erityisestävyyksistänsä (elative plural)
erityisestävyyteensä (illative singular)
erityisestävyyksiinsä (illative plural)
erityisestävyydellään (adessive singular)
erityisestävyydellänsä (adessive singular)
erityisestävyyksillään (adessive plural)
erityisestävyyksillänsä (adessive plural)
erityisestävyydeltään (ablative singular)
erityisestävyydeltänsä (ablative singular)
erityisestävyyksiltään (ablative plural)
erityisestävyyksiltänsä (ablative plural)
erityisestävyydelleen (allative singular)
erityisestävyydellensä (allative singular)
erityisestävyyksilleen (allative plural)
erityisestävyyksillensä (allative plural)
erityisestävyytenään (essive singular)
erityisestävyytenänsä (essive singular)
erityisestävyyksinään (essive plural)
erityisestävyyksinänsä (essive plural)
erityisestävyydekseen (singular translative)
erityisestävyydeksensä (singular translative)
erityisestävyyksikseen (plural translative)
erityisestävyyksiksensä (plural translative)
erityisestävyydettään (abessive singular)
erityisestävyydettänsä (abessive singular)
erityisestävyyksittään (abessive plural)
erityisestävyyksittänsä (abessive plural)
erityisestävyyksineen (comitative plural)
erityisestävyyksinensä (comitative plural)


դիսկուրս

head

դիսկուրս • (diskurs)

hy-noun

դիսկուրս • (diskurs)

diskurs (romanization)
դիսկուրս (nominative singular)
դիսկուրսներ (nominative plural)
դիսկուրսի (dative singular)
դիսկուրսների (dative plural)
դիսկուրսից (ablative singular)
դիսկուրսներից (ablative plural)
դիսկուրսով (instrumental singular)
դիսկուրսներով (instrumental plural)
դիսկուրսում (locative singular)
դիսկուրսներում (locative plural)
դիսկուրսը (definite nominative singular)
դիսկուրսն (definite nominative singular)
դիսկուրսները (definite nominative plural)
դիսկուրսներն (definite nominative plural)
դիսկուրսին (dative definite singular)
դիսկուրսներին (dative definite plural)
դիսկուրսս (first-person nominative possessive singular)
դիսկուրսներս (first-person nominative plural possessive)
դիսկուրսիս (dative first-person possessive singular)
դիսկուրսներիս (dative first-person plural possessive)
դիսկուրսիցս (ablative first-person possessive singular)
դիսկուրսներիցս (ablative first-person plural possessive)
դիսկուրսովս (first-person instrumental possessive singular)
դիսկուրսներովս (first-person instrumental plural possessive)
դիսկուրսումս (first-person locative possessive singular)
դիսկուրսներումս (first-person locative plural possessive)
դիսկուրսդ (nominative possessive second-person singular)
դիսկուրսներդ (nominative plural possessive second-person)
դիսկուրսիդ (dative possessive second-person singular)
դիսկուրսներիդ (dative plural possessive second-person)
դիսկուրսիցդ (ablative possessive second-person singular)
դիսկուրսներիցդ (ablative plural possessive second-person)
դիսկուրսովդ (instrumental possessive second-person singular)
դիսկուրսներովդ (instrumental plural possessive second-person)
դիսկուրսումդ (locative possessive second-person singular)
դիսկուրսներումդ (locative plural possessive second-person)

hy-decl-noun

դիսկուրսը/դիսկուրսն

դիսկուրսները/դիսկուրսներն

դիսկուրսների

դիսկուրսներին

դիսկուրսներից

դիսկուրսներով

դիսկուրսներում

դիսկուրսներս

դիսկուրսներիս

դիսկուրսներիցս

դիսկուրսներովս

դիսկուրսումս

դիսկուրսներումս

դիսկուրսներդ

դիսկուրսներիդ

դիսկուրսներիցդ

դիսկուրսներովդ

դիսկուրսումդ

դիսկուրսներումդ

Borrowed from Russian ди́скурс (dískurs).


risk society

(sociology) A modern human society focused on possible future outcomes and what could go wrong.


литературный язык

head

литерату́рный язы́к

литерату́рный язы́к • (literatúrnyj jazýk) m inan

литерату́рный язы́к (canonical)
literatúrnyj jazýk (romanization)

(sociolinguistics) standard language (standardized idiom)


queerity

en-noun

queerity (countable and uncountable, plural queerities)

(social sciences) Queerness, in the sense of not conforming to sexual or gender norms.


觀念形態

ㄍㄨㄢ ㄋㄧㄢˋ ㄒㄧㄥˊ ㄊㄞˋ

гуаньнянь синтай

/ku̯än⁵⁵ ni̯ɛn⁵¹ ɕiŋ³⁵ tʰaɪ̯⁵¹/

/ku̯än⁵⁵ ni̯ɛn⁵¹ ɕiŋ³⁵ tʰaɪ̯⁵¹/

1930, 魯迅 (Lu Xun), 《二心集·現代電影與有產階級（譯文，並附記）》, 魯迅全集 (1981).

Xiànzài, zài sīxiǎng de shūyùn shàng, zài guānniàn xíngtài de juédìng shàng, diànyǐng suǒ fù de rènwù, jiù gèngjiā jījí de, gèngjiā yìshí de le.

現在，在思想的輸運上，在觀念形態的決定上，電影所負的任務，就更加積極底，更加意識底了。

现在，在思想的输运上，在观念形态的决定上，电影所负的任务，就更加积极底，更加意识底了。

Works of literature and art, as ideological forms, are products of the reflection in the human brain of the life of a given society.

1942, 毛澤東 (Mao Zedong), 《在延安文藝座談會上的講話》 (Talks at the Yenan Forum on Literature and Art), 《毛澤東選集》. English translation based on the Foreign Languages Press edition

Zuòwéi guānniàn xíngtài de wényì zuòpǐn, dōu shì yīdìng de shèhuì shēnghuó zài rénlèi tóunǎo zhōng de fǎnyìng de chǎnwù.

作為觀念形態的文藝作品，都是一定的社會生活在人類頭腦中的反映的產物。

作为观念形态的文艺作品，都是一定的社会生活在人类头脑中的反映的产物。

意識形態 意識形態#Chinese

意识形态 意识形态#Chinese

(sociology, politics) Synonym of 意識形態 /意识形态 (yìshí xíngtài, “ideology”)


interwhite

(sociology) Between (groups of) white people.


interblack

(sociology) Between (groups of) black people.


社會性別

ㄕㄜˋ ㄏㄨㄟˋ ㄒㄧㄥˋ ㄅㄧㄝˊ

шэхуэй синбе

/ʂɤ⁵¹⁻⁵³ xu̯eɪ̯⁵¹⁻⁵³ ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵/

/sɛː¹³ wuːi̯²²⁻³⁵ sɪŋ³³ piːt̚²/

/ʂɤ⁵¹⁻⁵³ xu̯eɪ̯⁵¹⁻⁵³ ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵/

/sɛː¹³ wuːi̯²²⁻³⁵ sɪŋ³³ piːt̚²/

(sociology) gender (Identification as a man, a woman or something else, and association with a (social) role or set of behavioral and cultural traits, clothing, etc; a category to which a person belongs on this basis.)


客體化

ㄎㄜˋ ㄊㄧˇ ㄏㄨㄚˋ

/kʰɤ⁵¹ tʰi²¹⁴⁻²¹ xu̯ä⁵¹/

/haːk̚³ tʰɐi̯³⁵ faː³³/

/kʰɤ⁵¹ tʰi²¹⁴⁻²¹ xu̯ä⁵¹/

/haːk̚³ tʰɐi̯³⁵ faː³³/

(sociology, psychology) to become an object; to objectify


對象化

ㄉㄨㄟˋ ㄒㄧㄤˋ ㄏㄨㄚˋ

/tu̯eɪ̯⁵¹⁻⁵³ ɕi̯ɑŋ⁵¹⁻⁵³ xu̯ä⁵¹/

/tɵy̯³³ t͡sœːŋ²² faː³³/

/tu̯eɪ̯⁵¹⁻⁵³ ɕi̯ɑŋ⁵¹⁻⁵³ xu̯ä⁵¹/

/tɵy̯³³ t͡sœːŋ²² faː³³/

(sociology, psychology, Marxism) to become an object; to objectify


生物性別

ㄕㄥ ㄨˋ ㄒㄧㄥˋ ㄅㄧㄝˊ

/ʂɤŋ⁵⁵ u⁵¹⁻⁵³ ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵/

/sɐŋ⁵⁵ mɐt̚² sɪŋ³³ piːt̚²/

/ʂɤŋ⁵⁵ u⁵¹⁻⁵³ ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵/

/sɐŋ⁵⁵ mɐt̚² sɪŋ³³ piːt̚²/

(sociology) sex (A category into which sexually-reproducing organisms are divided on the basis of their reproductive roles in their species)


生理性別

ㄕㄥ ㄌㄧˇ ㄒㄧㄥˋ ㄅㄧㄝˊ

/ʂɤŋ⁵⁵ li²¹⁴⁻²¹ ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵/

/sɐŋ⁵⁵ lei̯¹³ sɪŋ³³ piːt̚²/

/sen²⁴⁻¹¹ li²⁴⁻¹¹ sin⁵⁵ pʰet̚⁵/

/ʂɤŋ⁵⁵ li²¹⁴⁻²¹ ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵/

/sɐŋ⁵⁵ lei̯¹³ sɪŋ³³ piːt̚²/

/sen²⁴⁻¹¹ li²⁴⁻¹¹ sin⁵⁵ pʰet̚⁵/


sinif

az-noun

sinif (definite accusative sinifi, plural siniflər)

sinifi (accusative definite)
siniflər (plural)
sinif (nominative singular)
siniflər (nominative plural)
sinifi (accusative definite singular)
sinifləri (accusative definite plural)
sinifə (dative singular)
siniflərə (dative plural)
sinifdə (locative singular)
siniflərdə (locative plural)
sinifdən (ablative singular)
siniflərdən (ablative plural)
sinifin (definite genitive singular)
siniflərin (definite genitive plural)
sinifim (first-person nominative possessive singular)
siniflərim (first-person nominative possessive singular)
sinifin (nominative possessive second-person singular)
siniflərin (nominative possessive second-person singular)
sinifi (nominative possessive singular third-person)
sinifləri (nominative possessive singular third-person)
sinifimiz (first-person nominative plural possessive)
siniflərimiz (first-person nominative plural possessive)
sinifiniz (nominative plural possessive second-person)
sinifləriniz (nominative plural possessive second-person)
sinifi (nominative plural possessive third-person)
sinifləri (nominative plural possessive third-person)
sinifimi (accusative first-person possessive singular)
siniflərimi (accusative first-person possessive singular)
sinifini (accusative possessive second-person singular)
siniflərini (accusative possessive second-person singular)
sinifini (accusative possessive singular third-person)
siniflərini (accusative possessive singular third-person)
sinifimizi (accusative first-person plural possessive)
siniflərimizi (accusative first-person plural possessive)
sinifinizi (accusative plural possessive second-person)
siniflərinizi (accusative plural possessive second-person)
sinifini (accusative plural possessive third-person)
siniflərini (accusative plural possessive third-person)
sinifimə (dative first-person possessive singular)
siniflərimə (dative first-person possessive singular)
sinifinə (dative possessive second-person singular)
siniflərinə (dative possessive second-person singular)
sinifinə (dative possessive singular third-person)
siniflərinə (dative possessive singular third-person)
sinifimizə (dative first-person plural possessive)
siniflərimizə (dative first-person plural possessive)
sinifinizə (dative plural possessive second-person)
siniflərinizə (dative plural possessive second-person)
sinifinə (dative plural possessive third-person)
siniflərinə (dative plural possessive third-person)
sinifimdə (first-person locative possessive singular)
siniflərimdə (first-person locative possessive singular)
sinifində (locative possessive second-person singular)
siniflərində (locative possessive second-person singular)
sinifində (locative possessive singular third-person)
siniflərində (locative possessive singular third-person)
sinifimizdə (first-person locative plural possessive)
siniflərimizdə (first-person locative plural possessive)
sinifinizdə (locative plural possessive second-person)
siniflərinizdə (locative plural possessive second-person)
sinifində (locative plural possessive third-person)
siniflərində (locative plural possessive third-person)
sinifimdən (ablative first-person possessive singular)
siniflərimdən (ablative first-person possessive singular)
sinifindən (ablative possessive second-person singular)
siniflərindən (ablative possessive second-person singular)
sinifindən (ablative possessive singular third-person)
siniflərindən (ablative possessive singular third-person)
sinifimizdən (ablative first-person plural possessive)
siniflərimizdən (ablative first-person plural possessive)
sinifinizdən (ablative plural possessive second-person)
siniflərinizdən (ablative plural possessive second-person)
sinifindən (ablative plural possessive third-person)
siniflərindən (ablative plural possessive third-person)
sinifimin (first-person genitive possessive singular)
siniflərimin (first-person genitive possessive singular)
sinifinin (genitive possessive second-person singular)
siniflərinin (genitive possessive second-person singular)
sinifinin (genitive possessive singular third-person)
siniflərinin (genitive possessive singular third-person)
sinifimizin (first-person genitive plural possessive)
siniflərimizin (first-person genitive plural possessive)
sinifinizin (genitive plural possessive second-person)
siniflərinizin (genitive plural possessive second-person)
sinifinin (genitive plural possessive third-person)
siniflərinin (genitive plural possessive third-person)

From Arabic صِنْف (ṣinf). See Turkish sınıf.

orta sinif

fəhlə sinfi

(sociology) social class (a social grouping, based on job, wealth, etc. grade)


könsmaktsordning

könsmaktsordning (indefinite nominative singular)
könsmaktsordnings (genitive indefinite singular)
könsmaktsordningen (definite nominative singular)
könsmaktsordningens (definite genitive singular)
könsmaktsordningar (indefinite nominative plural)
könsmaktsordningars (genitive indefinite plural)
könsmaktsordningarna (definite nominative plural)
könsmaktsordningarnas (definite genitive plural)

From kön (“sex, gender”) + makt (“power”) + ordning (“order, regime, system”). Literally, 'regime of gender power'.

compound

Bidragen i antologin utgörs sammanlagt av sjutton artiklar som täcker Västerlandet under medeltiden fram till 1600-talet. Sammanållande länk är resonemangen om drottingskap-suveränitet, inte minst hur drottningskap hänger samman med den könsmaktsordning som rått.

1994, Lärdomshistoriska Samfundet, Lärdomshistoriska samfundets årsbok, Almqvist & Wiksells boktryckeri, page 214:

The contributions in the anthology consist in total of seventeen articles that cover the Occident during the Medieval age until the 17th century. The connecting link are the arguments about queenship and sovereignty, not least how the queenship is connected to the then prevailing social regime of structuring and distributing power between genders.

Patriarkatet är en könsmaktsordning som även drabbar de som betraktas som svaga bland män, [...].

2012 February 2, “Pär Ström projicerar och förnekar.”, in Fria Psykologen (blog):

The patriarchy is a regime of structuring and distributing power between genders that affects those considered weak among the men as well…

(sociology, gender studies) gender order; a social regime of structuring and distributing power between genders.


socioevaluative

(sociology) Relating to the evaluation of a person's place in, and worth to, society


agnostisisme

From Dutch agnosticisme, from French agnosticisme, from English agnosticism.


Teilhabe

de-noun

Teilhabe f (genitive Teilhabe, no plural)

Teilhabe (genitive)
Teilhabe (nominative singular)
Teilhabe (genitive singular)
Teilhabe (dative singular)
Teilhabe (accusative singular)

Deverbal from teilhaben (“to participate”).


ghawa syndrome

Named after the resyllabification of dialectal Arabic قَهْوَة (gahwa, “coffee”) as قْهَوَة (ghawa), which is the prototypical example of the phenomenon.

(sociolinguistics) Imitation of such resyllabification due to perceived prestige or correctness.


Inklusion

de-noun

Inklusion f (genitive Inklusion, plural Inklusionen)

Inklusion (genitive)
Inklusionen (plural)
Inklusion (nominative singular)
Inklusionen (definite nominative plural)
Inklusion (genitive singular)
Inklusionen (definite genitive plural)
Inklusion (dative singular)
Inklusionen (dative definite plural)
Inklusion (accusative singular)
Inklusionen (accusative definite plural)

Borrowed from Latin inclusio, from Latin inclūdō.

(education, sociology) participation, integration


sociotropy

(sociology) A personality trait characterized by excessive investment in interpersonal relationships.


cispatriarchy

(sociology) The assumed dominance of cisgender men.


infrahumanisation

(sociology) The belief that one's ingroup is inherently more human than other groups


sociofamilial

(sociology) Relating to society and the family


technesis

Coined by Mark B. N. Hansen in 1998, from techno- + -esis, based on Alice Jardin's gynesis and ultimately Edmund Husserl's noesis.

quote-journal

1997, Mark Hansen, “"Not Thus, after All, Would Life Be Given": "Technesis", Technology and the Parody of Romantic Poetics in "Frankenstein"”, in Studies in Romanticism, volume 36, number 4, page 7:

(sociology) The putting of technology into discourse.


postconsumerism

(sociology) A value system that follows, and rejects or moves beyond, consumerism.


MTM

(sociolinguistics, language planning) acronym of mother tongue medium; a medium in which the native language of the population is used, such as in education or in writing.


Parallelgesellschaft

de-noun

Parallelgesellschaft f (genitive Parallelgesellschaft, plural Parallelgesellschaften)

Parallelgesellschaft (genitive)
Parallelgesellschaften (plural)
Parallelgesellschaft (nominative singular)
Parallelgesellschaften (definite nominative plural)
Parallelgesellschaft (genitive singular)
Parallelgesellschaften (definite genitive plural)
Parallelgesellschaft (dative singular)
Parallelgesellschaften (dative definite plural)
Parallelgesellschaft (accusative singular)
Parallelgesellschaften (accusative definite plural)

Coined by German sociologist Wilhelm Heitmeyer in 1996, from parallel + Gesellschaft.

coin

[Wilhelm] Heitmeyer war einer der Ersten, der 1996 den Begriff „Parallelgesellschaft“ nutzte – wenn auch noch unter Anführungszeichen.

[2007 April 16, Philipp Gessler, “Der Vater der Parallelgesellschaft”, in Die Tageszeitung: taz, →ISSN, page 13:

Über die Herkunft des Problems haben Sie nicht gesprochen, sondern Sie haben gleich über Parallelgesellschaften in Deutschland gesprochen. In der Tat, da haben Sie recht: Das war eine Parallelgesellschaft, der NSU, der zehn Jahre mordend durchs Land zog.

2023 July 6, Armin Laschet (CDU), “Gewalttätige Unruhen in Frankreich – Parallelgesellschaften in Deutschland verhindern”, in parliamentary debates (Deutscher Bundestag):

Die Gründung der IPÖ zeigt, wie weit die Parallelgesellschaft bereits fortgeschritten ist. Anstatt dieser Parallelgesellschaft gemeinsam entgegenzuwirken und sich in bestehenden Parteien zu engagieren, setzt die IPÖ mit ihrem geplanten Antreten einen völlig falschen Schritt.

2024 June 24, Klaus Schneeberger, quotee, “Chef neuer Islamischen Partei: "Bin für Abschiebungen"”, in Niederösterreich Heute:

(sociology) parallel society (segregated milieu of ethnic or religious minorities)


social contagion

en-noun

social contagion (countable and uncountable, plural social contagions)

A Peter leads a John, a John goes after a Peter, both of them unconscious of any influence exercised or received. And thus our life and conduct are ever propagating themselves, by a law of social contagion, throughout the circles […]

1852, Horace Bushnell, Unconscious Influence: A Sermon, page 4:

(pathology, sociology, psychology) The spontaneous spread of behaviour when it is unconsciously copied from one individual by another; a behavior that spreads in this manner.


behavioral contagion

social contagion
social contagion#English

(pathology, psychology, sociology) Synonym of social contagion


negatively privileged

en-adj

negatively privileged (comparative more negatively privileged, superlative most negatively privileged)

more negatively privileged (comparative)
most negatively privileged (superlative)

Second, one might misunderstand Weber, as well as what follows, as an attempt at a complete explanation of the failures of negatively privileged groups to act politically in their own interests.

2016, Jason Stanley, How Propaganda Works, page 233:

When a negatively privileged challenger faces a positively privileged target, exchange and persuasion are not likely, because the challenger has no positive inducements for the target. The initiative therefore rests with the challenger.

1993, Anthony Oberschall, Social Movements: Ideologies, Interests, and Identities, page 98:

(sociology) Lacking benefits or advantages in society.


biocolonization

The term "biocolonization" is used to describe the combined control of genetic and agricultural resources by a few multinational firms, which holds a powerful weapon for the invasion of cultures. Biocolonization is regarded as a real threat facing large sectors worldwide, particularly when it affects human food.

2016, Salah E. O. Mahgoub, Genetically Modified Foods: Basics, Applications, and Controversy, CRC Press, →ISBN, page 276:

(social sciences) Colonization (and taking control) of populations or states by taking control of their agricultural resources and making them reliant on the colonizer's (bio)medical or agricultural (especially genetically-modified) supplies.


性別角色

ㄒㄧㄥˋ ㄅㄧㄝˊ ㄐㄩㄝˊ ㄙㄜˋ

ㄒㄧㄥˋ ㄅㄧㄝˊ ㄐㄧㄠˇ ㄙㄜˋ

синбе цзюэсэ

/ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵ t͡ɕy̯ɛ³⁵ sɤ⁵¹/

синбе цзяосэ

/ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵ t͡ɕi̯ɑʊ̯²¹⁴⁻²¹ sɤ⁵¹/

/ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵ t͡ɕy̯ɛ³⁵ sɤ⁵¹/

/ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵ t͡ɕi̯ɑʊ̯²¹⁴⁻²¹ sɤ⁵¹/


reverse bigotry

While the majority should not impose its religious views on the minority, the minority should respect the views of the majority. Reverse bigotry by the minority is just as reprehensible as bigotry by the majority.

1990, Richard Nixon, “Religion”, in In the Arena: A Memoir of Victory, Defeat, and Renewal, Simon and Schuster, →ISBN, →LCCN, →OCLC, page 91:

I think the worst thing they did was to instill a form of reverse bigotry in them. They now think their black side is the best part of them and have made remarks against whites.

2001, Marie Davis, Pearls of Wisdom: Surviving Against All Odds (book 2, page 327)

Of late, reverse bigotry has been making front page news. The pernicious 'special needs' doctrine of the 1976 Race Relations Act has turned the minds of many Asian Indian parents.

2005, Terry Tan, Culture Shock! Britain, page 135:

(sociology) Bigotry toward a dominant or privileged group of people by a group that has historically been the target of discrimination.


plafond de verre

fr-noun

plafond de verre m (plural plafonds de verre)

LL-Q150 (fra)-Lepticed7-plafond de verre.wav


endocolonization

All of these practices by which the body is voluntarily tortured, disciplined, denied and de(p)leted are part of a larger tendency Paul Virilio calls "endocolonization": "It's no longer exo-colonization (the age of extending world conquest) but the age of intensiveness and endocolonization. One now colonizes only one's own population […]" In the age of endocolonization, then, bodies are disappearng from themselves and (dis)integrating into technology.

1990, Cincinnati Romance Review, pages 62–63:

Does that dominance produce its own endocolonizations? Is there thus a dominant culture, then, or is all culture and subculture — from the American middle class to cadres of Queer theorists — dominant and dominating to those who live within it?

2002, Anthony Kubiak, Agitated States: Performance in the American Theater of Cruelty, University of Michigan Press, →ISBN, page 31:

But Maslowska's text obeys a different, post-cold war imperative: to mirror a cultural and socioeconomic situation that is precisely not that of the colonial epoch during which Poland was the site of various European endocolonizations, devoured amongst Russian (later Soviet) and Austo-Hungarian empires.

Western national economies were beginning to turn inward, and endocolonization was launched at home. At that point, Western high art could indeed identify its subjects with colonial peoples, as the Westerners were now being subjected […]

2009, Enda Duffy, The speed handbook: velocity, pleasure, modernism, Duke University Press Books, page 45:

As stated above, no longer is this a situation of partial endocolonization, but instead one of total endocolonization, a situation also referred to by Virilio as total war.

2013, J. Adams, Occupy Time: Technoculture, Immediacy, and Resistance after Occupy Wall Street, Springer, →ISBN:

(social sciences) Colonization by a state or society of (part of) its own population, especially by taking control of their bodies or bodily integrity.


kondominium

From Dutch condominium, from Latin condominium.

(sociology, in extension) shared ownership.


stylized fact

(social sciences, especially economics) A simplified presentation of an empirical finding.


social distance

en-noun

social distance (plural social distances)

(sociology) The distance between different social groups, e.g. in terms of class, ethnicity, gender-identity, sexual-identity, etc.


social construct

social construct (plural social constructs)

(sociology) A social convention or perception, such as class or gender, used by a particular society to describe human behavior.


onttoveren

onttoveren (infinitive)
onttoveren (gerund neuter)
onttover (first-person present singular)
onttoverde (first-person past singular)
onttovert (present second-person singular)
onttover (present second-person singular)
onttoverde (past second-person singular)
onttovert (formal present second-person singular)
onttoverde (formal past second-person singular)
onttovert (Flanders colloquial present second-person singular)
onttovert (archaic formal majestic present second-person singular)
onttoverde (Flanders colloquial past second-person singular)
onttoverde (archaic formal majestic past second-person singular)
onttovert (present singular third-person)
onttoverde (past singular third-person)
onttoveren (plural present)
onttoverden (past plural)
onttovere (archaic present singular subjunctive)
onttoverde (archaic past singular subjunctive)
onttoveren (archaic plural present subjunctive)
onttoverden (archaic past plural subjunctive)
onttover (imperative present singular)
onttovert (archaic imperative plural present)
onttoverend (participle present)
onttoverd (participle past)

Equivalent to ont- (“dis”) + toveren (“to perform magic, enchant”). The sociological definition is a Calque of German entzauberen (“to disenchant”), which was used by the sociologist Max Weber.

calque

(transitive, sociology) to disenchant, the process of cultural rationalization and devaluation of religion


Bourdieusian

(sociology) Of or pertaining to Pierre Bourdieu.


sociogenomic

(sociology, genetics) Relating to sociogenomics


Othering

de-noun

Othering n (strong, genitive Otherings, no plural)

Otherings (genitive)
Othering (nominative singular)
Otherings (genitive singular)
Othering (dative singular)
Othering (accusative singular)

Unadapted borrowing from English othering.


性別比

ㄒㄧㄥˋ ㄅㄧㄝˊ ㄅㄧˇ

/ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵ pi²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

/sɪŋ³³ piːt̚² pei̯³⁵/

/sẽ²¹³⁻⁵⁵ piak̚⁴⁻² pi⁵²/

/ɕiŋ⁵¹ pi̯ɛ³⁵ pi²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

/sɪŋ³³ piːt̚² pei̯³⁵/

/sẽ²¹³⁻⁵⁵ piak̚⁴⁻² pi⁵²/


subalternism

(social sciences, literary theory) The condition of being a subaltern.


matrifocale

From Latin māter, mātris + focale; a calque of English matrifocal.


deculturazione

it-noun

deculturazione m (plural deculturazioni)

(neologism, anthropology, sociology) deculturation


HQC

en-noun

HQC (countable and uncountable, plural HQCs)

high quality connection
high quality connection#English

(sociology) Abbreviation of high quality connection.


內卷

/neɪ̯⁵¹ t͡ɕy̯ɛn²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

/nɔːi̯²² kyːn³⁵/

/neɪ̯⁵¹ t͡ɕy̯ɛn²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

/nɔːi̯²² kyːn³⁵/

Calque of English involution, from its Latin roots. This sense was coined in Agricultural Involution: The Processes of Ecological Change in Indonesia (1963) by Clifford Geertz, as an antonym of evolution, where Geertz observed Javanese and Balinese rice farmers failed to transit from labor-intensive farming to capital-intensive farming, but rather developing intensive competition that did not increase productivity.

(economics, social sciences, of a society or nation) to stop developing or progressing despite intense inner competition


microdiscourse

microdiscourse (countable and uncountable, plural microdiscourses)

Coordinate term: macrodiscourse

(sociology) small-scale discourse, for example between individuals


macrodiscourse

macrodiscourse (countable and uncountable, plural macrodiscourses)

Coordinate term: microdiscourse


positive action

(sociology) A form of affirmative action that attempts to assist members of an underrepresented group without prejudicing the criteria of selection by merit.


Problemimport

de-noun

Problemimport m (strong, genitive Problemimportes or Problemimports, plural Problemimporte)

Problemimportes (genitive)
Problemimports (genitive)
Problemimporte (plural)
Problemimport (nominative singular)
Problemimporte (definite nominative plural)
Problemimportes (genitive singular)
Problemimports (genitive singular)
Problemimporte (definite genitive plural)
Problemimport (dative singular)
Problemimporte (dative singular)
Problemimporten (dative definite plural)
Problemimport (accusative singular)
Problemimporte (accusative definite plural)

Ferner besteht seit dem 19. Jahrhundert in europa das Leitbild ethnisch homogener Nationalstaaten, was einerseits nicht ausschließt, daß alteingesessene ethnische Minderheiten dort weiterbestehen und es immer wieder zu einem Aufflackern ethnonationalistischer oder regionalistischer Bewegungen kommt, andererseits betreiben die meisten dieser Nationalgesellschaften heute eine staatlich kontrollierte Abschottung gegen “fortgesetzten ethnischen ‘Problemimport’ durch Immigration.”⁴⁰

1991, Stefan Ulbrich, Multikultopia: Gedanken zur multikulturellen Gesellschaft, Arun, →ISBN, →LCCN, →OCLC:

Eine dritte Auffassung hält Problemimport für die Wurzel des Aufgabendrucks.²⁷ Demnach sieht sich der moderne Wohlfahrtsstaat nicht nur mit intern, sondern zudem mit extern heraufbeschworenen Aufgaben konfrontiert. Dazu gehören grenzüberschreitende Wirtschafts-, Umwelt-, oder Sicherheitsprobleme, wie sie Europäisierung oder Internationalisierung mit sich bringen.

2013 March 8, Axel Görlitz, Politische Steuerung: Ein Studienbuch, Springer-Verlag, →ISBN, →OCLC, page 29:

Dies wurde durch eine genaue Angabe kultureller »Mindestanforderungen« versucht, implizit basierte das System jedoch auf der ethnischen Homogenität der Herkunftsländer, und mit zunehmender Diversifizierung der Einwanderungsströme stieg dann auch der »ethnische Problemimport« (Kreckel 1989).

2013 March 9, Migration als Problem offener Geselleschaften: Globalisierung und sozialer Wandel in Westeuropa und Nordamerika, Springer-Verlag, →ISBN, →OCLC, page 156:

Wie immer gilt es, die Import/Export-Balance zu unseren Gunsten zu gestalten. Problemimport verhindern, Problemexport vorantreiben – wer wollte nicht weiterhin in der besten aller Welten leben?

2016 September 26, Stephan Lessenich, Neben uns die Sintflut: Die Externalisierungsgesellschaft und ihr Preis, Hanser Berlin, →ISBN, →OCLC:

Immerhin zeigen die Proteste von Migranten, dass sie nicht passiv geblieben sind, sondern sich, auch ungebeten, in die politischen Debatten des^([sic]) Bundesrepublik eingemischt haben – sei es durch ‚Problemimport' aus den Herkunftsländern, sei es mit Blick auf die Verhältnisse in Deutschland.

2017 September 9, Frank Gesemann, Roland Roth, Handbuch Lokale Integrationspolitik, Springer-Verlag, →ISBN, →LCCN, →OCLC, page 650:

(politics, sociology) the phenomenon of migrants bringing the problems of their home countries to their destination countries


overt prestige

(sociolinguistics) Prestige acquired in a community by using a standard or formal language variety associated with power and status.


nüvə

az-noun

nüvə (definite accusative nüvəni, plural nüvələr)

nüvəni (accusative definite)
nüvələr (plural)
nüvə (nominative singular)
nüvələr (nominative plural)
nüvəni (accusative definite singular)
nüvələri (accusative definite plural)
nüvəyə (dative singular)
nüvələrə (dative plural)
nüvədə (locative singular)
nüvələrdə (locative plural)
nüvədən (ablative singular)
nüvələrdən (ablative plural)
nüvənin (definite genitive singular)
nüvələrin (definite genitive plural)
nüvəm (first-person nominative possessive singular)
nüvələrim (first-person nominative possessive singular)
nüvən (nominative possessive second-person singular)
nüvələrin (nominative possessive second-person singular)
nüvəsi (nominative possessive singular third-person)
nüvələri (nominative possessive singular third-person)
nüvəmiz (first-person nominative plural possessive)
nüvələrimiz (first-person nominative plural possessive)
nüvəniz (nominative plural possessive second-person)
nüvələriniz (nominative plural possessive second-person)
nüvəsi (nominative plural possessive third-person)
nüvələri (nominative plural possessive third-person)
nüvəmi (accusative first-person possessive singular)
nüvələrimi (accusative first-person possessive singular)
nüvəni (accusative possessive second-person singular)
nüvələrini (accusative possessive second-person singular)
nüvəsini (accusative possessive singular third-person)
nüvələrini (accusative possessive singular third-person)
nüvəmizi (accusative first-person plural possessive)
nüvələrimizi (accusative first-person plural possessive)
nüvənizi (accusative plural possessive second-person)
nüvələrinizi (accusative plural possessive second-person)
nüvəsini (accusative plural possessive third-person)
nüvələrini (accusative plural possessive third-person)
nüvəmə (dative first-person possessive singular)
nüvələrimə (dative first-person possessive singular)
nüvənə (dative possessive second-person singular)
nüvələrinə (dative possessive second-person singular)
nüvəsinə (dative possessive singular third-person)
nüvələrinə (dative possessive singular third-person)
nüvəmizə (dative first-person plural possessive)
nüvələrimizə (dative first-person plural possessive)
nüvənizə (dative plural possessive second-person)
nüvələrinizə (dative plural possessive second-person)
nüvəsinə (dative plural possessive third-person)
nüvələrinə (dative plural possessive third-person)
nüvəmdə (first-person locative possessive singular)
nüvələrimdə (first-person locative possessive singular)
nüvəndə (locative possessive second-person singular)
nüvələrində (locative possessive second-person singular)
nüvəsində (locative possessive singular third-person)
nüvələrində (locative possessive singular third-person)
nüvəmizdə (first-person locative plural possessive)
nüvələrimizdə (first-person locative plural possessive)
nüvənizdə (locative plural possessive second-person)
nüvələrinizdə (locative plural possessive second-person)
nüvəsində (locative plural possessive third-person)
nüvələrində (locative plural possessive third-person)
nüvəmdən (ablative first-person possessive singular)
nüvələrimdən (ablative first-person possessive singular)
nüvəndən (ablative possessive second-person singular)
nüvələrindən (ablative possessive second-person singular)
nüvəsindən (ablative possessive singular third-person)
nüvələrindən (ablative possessive singular third-person)
nüvəmizdən (ablative first-person plural possessive)
nüvələrimizdən (ablative first-person plural possessive)
nüvənizdən (ablative plural possessive second-person)
nüvələrinizdən (ablative plural possessive second-person)
nüvəsindən (ablative plural possessive third-person)
nüvələrindən (ablative plural possessive third-person)
nüvəmin (first-person genitive possessive singular)
nüvələrimin (first-person genitive possessive singular)
nüvənin (genitive possessive second-person singular)
nüvələrinin (genitive possessive second-person singular)
nüvəsinin (genitive possessive singular third-person)
nüvələrinin (genitive possessive singular third-person)
nüvəmizin (first-person genitive plural possessive)
nüvələrimizin (first-person genitive plural possessive)
nüvənizin (genitive plural possessive second-person)
nüvələrinizin (genitive plural possessive second-person)
nüvəsinin (genitive plural possessive third-person)
nüvələrinin (genitive plural possessive third-person)

(sociology) core members, activists (in a group)

nucleus
core members, activists (in a group)


diversity fatigue

We're now told that much of the media industry has come down with "diversity fatigue." Before this malady, the story goes, the American Society of Newspaper Editors was committed to racial diversity.

1998, Z Magazine, volume 11, numbers 1-6, page 8:

Many companies have also developed "diversity fatigue," says Watson. "Some one at the senior executive level thinks diversity is a great idea. There's this push — events, posters — that lasts for a year or two and then it goes by the wayside.

2006, Black Enterprise, volume 36, numbers 6-12, page 98:

Finally someone said, “Our organization is facing diversity fatigue.”

2013, Trevor Wilson, The Human Equity Advantage:

(sociology) The situation where a person or organization loses interest in diversity initiatives through repeated exposure or lack of results.


cultural capital

Calque of French capital culturel, coined by French sociologists Pierre Bourdieu and Jean-Claude Passeron (1970).

If you like: if economic capital is what you have, cultural capital is what you know, social capital is whom you know. […] Unless educational resources make some attempt to reverse the flow of cultural capital transmitted in the home then the end result will be enhanced forms of cultural inequality.

2007, Tim Edwards, Cultural Theory, SAGE, →ISBN, page 265:

[…]I had an excess of cultural capital and a lack of actual capital; […]

2020, Emily Segal, Mercury Retrograde, New York: Deluge Books, →ISBN:

(sociology) The social assets of a person, such as education, intellect, style of speech or dress, etc. that promote social mobility.


affinité élective

fr-noun

affinité élective f (plural affinités électives)

(sociology, philosophy) elective affinity


elective affinity

en-noun

elective affinity (plural elective affinities)

2000, Milton Fisk, Toward a Healthy Society: The Morality and Politics of American Health Care Reform, Lawrence, KA: University Press of Kansas, Chapter 8, pp. 196-197,
Weber spoke of an elective affinity between a form of religious belief (Protestantism) and a practical ethics (the work ethic of capitalism). His idea can be extended to explain how different groups come to have a basis for entering a single party.

(sociology) A process by which two cultural forms (e.g. religious, intellectual, political or economic) having certain similarities or kinships enter into a relationship of reciprocal attraction and influence, and mutual reinforcement.


snowball sampling

(sociology, statistics) A nonprobability sampling technique where existing study subjects recruit future subjects from among their acquaintances.


heteroglossic

(sociology, linguistics) Of, relating to, or characterized by heteroglossia.


教育社會學

ㄐㄧㄠˋ ㄩˋ ㄕㄜˋ ㄏㄨㄟˋ ㄒㄩㄝˊ

цзяоюй шэхуэйсюэ

/t͡ɕi̯ɑʊ̯⁵¹⁻⁵³ y⁵¹⁻⁵³ ʂɤ⁵¹⁻⁵³ xu̯eɪ̯⁵¹ ɕy̯ɛ³⁵/

(education, sociology) sociology of education


法律社會學

ㄈㄚˇ ㄌㄩˋ ㄕㄜˋ ㄏㄨㄟˋ ㄒㄩㄝˊ

фалюй шэхуэйсюэ

/fä²¹⁴⁻²¹ ly⁵¹⁻⁵³ ʂɤ⁵¹⁻⁵³ xu̯eɪ̯⁵¹ ɕy̯ɛ³⁵/


經濟社會學

ㄐㄧㄥ ㄐㄧˋ ㄕㄜˋ ㄏㄨㄟˋ ㄒㄩㄝˊ

цзинцзи шэхуэйсюэ

/t͡ɕiŋ⁵⁵ t͡ɕi⁵¹⁻⁵³ ʂɤ⁵¹⁻⁵³ xu̯eɪ̯⁵¹ ɕy̯ɛ³⁵/

(economics, sociology) economic sociology


政治社會學

ㄓㄥˋ ㄓˋ ㄕㄜˋ ㄏㄨㄟˋ ㄒㄩㄝˊ

чжэнчжи шэхуэйсюэ

/ʈ͡ʂɤŋ⁵¹⁻⁵³ ʈ͡ʂʐ̩⁵¹⁻⁵³ ʂɤ⁵¹⁻⁵³ xu̯eɪ̯⁵¹ ɕy̯ɛ³⁵/

(politics, sociology) political sociology


etnocéntrico

es-adj

etnocéntrico (feminine etnocéntrica, masculine plural etnocéntricos, feminine plural etnocéntricas)

etnocéntrica (feminine)
etnocéntricos (masculine plural)
etnocéntricas (feminine plural)

la mirada etnocéntrica de los vampiros de la miseria en Agarrando pueblo

2017 March 31, “El basurero de la historia”, in El Nacional:


文化挪用

ㄨㄣˊ ㄏㄨㄚˋ ㄋㄨㄛˊ ㄩㄥˋ

вэньхуа ноюн

/wən³⁵ xu̯ä⁵¹ nu̯ɔ³⁵ jʊŋ⁵¹/

/wən³⁵ xu̯ä⁵¹ nu̯ɔ³⁵ jʊŋ⁵¹/

cultural appropriation
cultural appropriation


ethnolysis

Taking as a model the theory of “genetic centers” of N. I. Vavilov as adapted by Blanc (as a theory of “cosmolysis” or “ethnolysis”), Laplace constructed a theory of basal polymorphism, according to which Upper Palaeolithic industry was initially unspecialized (a “synthetotype,” innate in the designation borrowed from the paleontologists) and afterwards divided up into specialized complexes.

1977 March, Leo S. Klejn, “A Panorama of Theoretical Archaeology”, in Current Anthropology, volume 18, number 1, →DOI, page 6:

As regards the tourism function rate, experts generally adopt the principle that if the rate exceeds 100, visitors are dominant and impose their habits and culture on their hosts. In this case we observe the phenomenon of ethnolysis, which is well-known to sociologists.

1996, Louis Dupont, “Planning in Practice in the French West Indies”, in Development Planning: The Test of Facts, Lanham, MD: University Press of America, →ISBN, page 179:

(sociology, anthropology) The dissolution or loss of certain characteristics of an ethnic group.


neoevolutionism

The so-called neoevolutionism or cultural materialism of Childe, however, had been preserved (in the works of R. McC. Adams, Braidwood, and others), as had the environmental school of Crawford, Fox, and Clark. […] Influences from cultural anthropology—neoevolutionism and functionalism—were pulling in the same direction.

1977 March, Leo S. Klejn, “A Panorama of Theoretical Archaeology”, in Current Anthropology, volume 18, number 1, →DOI, page 4:

(sociology, anthropology) A school of anthropology, developed in the mid-20th century, concerned with long-term, evolutionary social change and with the regular patterns of development that may be seen in unrelated, widely separated cultures.


neoevolutionist

The neoevolutionists were related to the evolutionists of the past century by their search for laws, their interest in general and universal models, their confidence in progress, and their optimistic attitude toward historical reconstruction.

(sociology, anthropology) A proponent of neoevolutionism.


生活型態

ㄕㄥ ㄏㄨㄛˊ ㄒㄧㄥˊ ㄊㄞˋ

шэнхо синтай

/ʂɤŋ⁵⁵ xu̯ɔ³⁵ ɕiŋ³⁵ tʰaɪ̯⁵¹/

/ʂɤŋ⁵⁵ xu̯ɔ³⁵ ɕiŋ³⁵ tʰaɪ̯⁵¹/


ゲゼルシャフト

[ɡe̞ze̞ɾɯ̟ɕa̠ɸɯ̟to̞]


ゲマインシャフト

[ɡe̞ma̠ĩɰ̃ɕa̠ɸɯ̟to̞]


同儕壓力

ㄊㄨㄥˊ ㄔㄞˊ ㄧㄚ ㄌㄧˋ

/tʰʊŋ³⁵ ʈ͡ʂʰaɪ̯³⁵ jä⁵⁵ li⁵¹/

/tʰʊŋ²¹ t͡sʰaːi̯²¹ aːt̚³ lɪk̚²/

/tʰʊŋ³⁵ ʈ͡ʂʰaɪ̯³⁵ jä⁵⁵ li⁵¹/

/tʰʊŋ²¹ t͡sʰaːi̯²¹ aːt̚³ lɪk̚²/


נורמליזציה

he:נורמליזציה

he-noun

נוֹרְמָלִיזָצְיָה

נוֹרְמָלִיזָצְיָה • (normalizátsya) f

נוֹרְמָלִיזָצְיָה (canonical)
normalizátsya (romanization)

From English normalization and cognates.

(sociology) Normalization (of an idea or activity).


yab

yáb (canonical masculine)
yaaboobá (feminine plural)
yáb (absolutive)
yáaba (predicative)
yáb (subjective)
yabtí (genitive)
yáabal (l-case)
yáabak (k-case)
yáabat (t-case)
yáabah (h-case)


lingkungan

Affixed lingkung + -an, inherited from Malay lingkungan, from Classical Malay lingkungan (“area”).
* The sense “environment” is a semantic loan from Dutch omgeving.
* The sense “circle, group” is a semantic loan from Dutch kring. Compare to loanword as Indonesian kring (“subdivision of a parish”).

cog

(Standard Malay)

lingkungan tetangga
lingkungan tetangga#Indonesian

(sociology) short for lingkungan tetangga (“neighbourhood”).


λούμπεν προλεταριάτο

head

λούμπεν προλεταριάτο • (loúmpen proletariáto) n (uncountable)

en-λούμπεν_προλεταριάτο-el-noun-J33hU26W


λούμπεν

(sociology) lumpen, relating to the lumpenproletariat


walencja

walencja (nominative singular)
walencji (genitive singular)
walencji (dative singular)
walencję (accusative singular)
walencją (instrumental singular)
walencji (locative singular)
walencjo (singular vocative)

Learned borrowing from Late Latin valentia.


atawizm

atawizm (nominative singular)
atawizmu (genitive singular)
atawizmowi (dative singular)
atawizm (accusative singular)
atawizmem (instrumental singular)
atawizmie (locative singular)
atawizmie (singular vocative)

(sociology) atavism (reversion to past primitive behavior, especially violence)


societalization

(sociology) The theory attributed to sociologist Q112383134 (Q112383134) that modernisation makes social life increasingly fragmented with a loss of close-knit communities, which process is seen to undermine religion.

yhteiskunnallistuminen

fragmentation of society due to modernisation


stratifikasi

From Dutch stratificatie, from French stratification, from Medieval Latin stratificatio, from Latin stratum.

(sociology) society's categorization of people into socioeconomic strata


bengngat

From Proto-Philippine *bəŋat (“to state”) (cf. Cebuano bungat, Hiligaynon bungat).


μειονότητα

head

μειονότητα • (meionótita) f (plural μειονότητες)

meionótita (romanization)
μειονότητες (plural)
μειονότητα (nominative singular)
μειονότητες (nominative plural)
μειονότητας (genitive singular)
μειονοτήτων (genitive plural)
μειονότητα (accusative singular)
μειονότητες (accusative plural)
μειονότητα (singular vocative)
μειονότητες (plural vocative)

μει‧ο‧νό‧τη‧τα

Learnedly from μείον (meíon, “minus”) + -ότητα (-ótita) (Katharevousa: μειονότης (meionótis)), calque of French minorité. Created in analogy to πλειονότητα (pleionótita).

εθνοτική μειονότητα

(demography, sociology) minority group, minority (a group that forms only a small part of the population, whether it be for ethnic or other reasons)


kolonizacja

kolonizacja (nominative singular)
kolonizacje (nominative plural)
kolonizacji (genitive singular)
kolonizacji (genitive plural)
kolonizacyj (archaic genitive plural)
kolonizacji (dative singular)
kolonizacjom (dative plural)
kolonizację (accusative singular)
kolonizacje (accusative plural)
kolonizacją (instrumental singular)
kolonizacjami (instrumental plural)
kolonizacji (locative singular)
kolonizacjach (locative plural)
kolonizacjo (singular vocative)
kolonizacje (plural vocative)

(social sciences) colonization (process of establishing a colony)


hyperlogic

en-noun

hyperlogic (countable and uncountable, plural hyperlogics)

(sociology) According to Jean Baudrillard, the excessive and formalized practice of an established system, used as a liberating strategy to disrupt the system.


αντιφεμινισμός

head

αντιφεμινισμοί

αντιφεμινισμός • (antifeminismós) m (plural αντιφεμινισμοί)

el-noun

αντιφεμινισμοί

antifeminismós (romanization)
αντιφεμινισμοί (plural)
αντιφεμινισμός (nominative singular)
αντιφεμινισμοί (nominative plural)
αντιφεμινισμού (genitive singular)
αντιφεμινισμών (genitive plural)
αντιφεμινισμό (accusative singular)
αντιφεμινισμούς (accusative plural)
αντιφεμινισμέ (singular vocative)
αντιφεμινισμοί (plural vocative)

el-decl-noun

αντιφεμινισμός

αντιφεμινισμοί

αντιφεμινισμού

αντιφεμινισμών

αντιφεμινισμό

αντιφεμινισμούς

αντιφεμινισμέ

αντιφεμινισμοί


upward mobility

“The whole notion of the American dream,” said Frank Levy, an M.I.T. economist, “described a mass upward mobility that is just a lot harder to achieve right now.”

2012 October 24, David Leonhardt, quoting Frank Levy, “Standard of Living Is in the Shadows as Election Issue”, in The New York Times, →ISSN:

(sociology) Ability to advance to better-paid or better-regarded social strata.


deviasi

Internationalism, borrowed from Dutch deviatie, from Middle French deviation, from Medieval Latin deviatio.

(sociology) deviance: Actions or behaviors that violate formal and informal cultural norms such as laws and customs.


функционализм

Borrowed from Russian функционализм (funkcionalizm), from German Funktionalismus, from Latin functionalismus, from Latin functio.

bor

функционализм

(architecture, philosophy, psychology, social sciences) functionalism

Kazakh alphabets#Arabic script
Kazakh alphabets#Cyrillic script
Kazakh alphabets#Latin script
kk:функционализм (сәулет)
kk:функционализм (қоғам)


neopatriarcado

(sociology) neopatriarchy (modern system of male dominance, in contradistinction to a preindustrial patriarchy)


luokkatietoisuus

luokkatietoisuus (nominative singular)
luokkatietoisuudet (nominative plural)
luokkatietoisuus (accusative nominative singular)
luokkatietoisuudet (accusative nominative plural)
luokkatietoisuuden (accusative genitive singular)
luokkatietoisuudet (accusative genitive plural)
luokkatietoisuuden (genitive singular)
luokkatietoisuuksien (genitive plural)
luokkatietoisuutta (partitive singular)
luokkatietoisuuksia (partitive plural)
luokkatietoisuudessa (inessive singular)
luokkatietoisuuksissa (inessive plural)
luokkatietoisuudesta (elative singular)
luokkatietoisuuksista (elative plural)
luokkatietoisuuteen (illative singular)
luokkatietoisuuksiin (illative plural)
luokkatietoisuudella (adessive singular)
luokkatietoisuuksilla (adessive plural)
luokkatietoisuudelta (ablative singular)
luokkatietoisuuksilta (ablative plural)
luokkatietoisuudelle (allative singular)
luokkatietoisuuksille (allative plural)
luokkatietoisuutena (essive singular)
luokkatietoisuuksina (essive plural)
luokkatietoisuudeksi (singular translative)
luokkatietoisuuksiksi (plural translative)
luokkatietoisuudetta (abessive singular)
luokkatietoisuuksitta (abessive plural)
luokkatietoisuuksin (instructive plural)
See the possessive forms below. (comitative)
luokkatietoisuuteni (nominative singular)
luokkatietoisuuteni (nominative plural)
luokkatietoisuuteni (accusative nominative singular)
luokkatietoisuuteni (accusative nominative plural)
luokkatietoisuuteni (accusative genitive singular)
luokkatietoisuuteni (accusative genitive plural)
luokkatietoisuuteni (genitive singular)
luokkatietoisuuksieni (genitive plural)
luokkatietoisuuttani (partitive singular)
luokkatietoisuuksiani (partitive plural)
luokkatietoisuudessani (inessive singular)
luokkatietoisuuksissani (inessive plural)
luokkatietoisuudestani (elative singular)
luokkatietoisuuksistani (elative plural)
luokkatietoisuuteeni (illative singular)
luokkatietoisuuksiini (illative plural)
luokkatietoisuudellani (adessive singular)
luokkatietoisuuksillani (adessive plural)
luokkatietoisuudeltani (ablative singular)
luokkatietoisuuksiltani (ablative plural)
luokkatietoisuudelleni (allative singular)
luokkatietoisuuksilleni (allative plural)
luokkatietoisuutenani (essive singular)
luokkatietoisuuksinani (essive plural)
luokkatietoisuudekseni (singular translative)
luokkatietoisuuksikseni (plural translative)
luokkatietoisuudettani (abessive singular)
luokkatietoisuuksittani (abessive plural)
luokkatietoisuuksineni (comitative plural)
luokkatietoisuutesi (nominative singular)
luokkatietoisuutesi (nominative plural)
luokkatietoisuutesi (accusative nominative singular)
luokkatietoisuutesi (accusative nominative plural)
luokkatietoisuutesi (accusative genitive singular)
luokkatietoisuutesi (accusative genitive plural)
luokkatietoisuutesi (genitive singular)
luokkatietoisuuksiesi (genitive plural)
luokkatietoisuuttasi (partitive singular)
luokkatietoisuuksiasi (partitive plural)
luokkatietoisuudessasi (inessive singular)
luokkatietoisuuksissasi (inessive plural)
luokkatietoisuudestasi (elative singular)
luokkatietoisuuksistasi (elative plural)
luokkatietoisuuteesi (illative singular)
luokkatietoisuuksiisi (illative plural)
luokkatietoisuudellasi (adessive singular)
luokkatietoisuuksillasi (adessive plural)
luokkatietoisuudeltasi (ablative singular)
luokkatietoisuuksiltasi (ablative plural)
luokkatietoisuudellesi (allative singular)
luokkatietoisuuksillesi (allative plural)
luokkatietoisuutenasi (essive singular)
luokkatietoisuuksinasi (essive plural)
luokkatietoisuudeksesi (singular translative)
luokkatietoisuuksiksesi (plural translative)
luokkatietoisuudettasi (abessive singular)
luokkatietoisuuksittasi (abessive plural)
luokkatietoisuuksinesi (comitative plural)
luokkatietoisuutemme (nominative singular)
luokkatietoisuutemme (nominative plural)
luokkatietoisuutemme (accusative nominative singular)
luokkatietoisuutemme (accusative nominative plural)
luokkatietoisuutemme (accusative genitive singular)
luokkatietoisuutemme (accusative genitive plural)
luokkatietoisuutemme (genitive singular)
luokkatietoisuuksiemme (genitive plural)
luokkatietoisuuttamme (partitive singular)
luokkatietoisuuksiamme (partitive plural)
luokkatietoisuudessamme (inessive singular)
luokkatietoisuuksissamme (inessive plural)
luokkatietoisuudestamme (elative singular)
luokkatietoisuuksistamme (elative plural)
luokkatietoisuuteemme (illative singular)
luokkatietoisuuksiimme (illative plural)
luokkatietoisuudellamme (adessive singular)
luokkatietoisuuksillamme (adessive plural)
luokkatietoisuudeltamme (ablative singular)
luokkatietoisuuksiltamme (ablative plural)
luokkatietoisuudellemme (allative singular)
luokkatietoisuuksillemme (allative plural)
luokkatietoisuutenamme (essive singular)
luokkatietoisuuksinamme (essive plural)
luokkatietoisuudeksemme (singular translative)
luokkatietoisuuksiksemme (plural translative)
luokkatietoisuudettamme (abessive singular)
luokkatietoisuuksittamme (abessive plural)
luokkatietoisuuksinemme (comitative plural)
luokkatietoisuutenne (nominative singular)
luokkatietoisuutenne (nominative plural)
luokkatietoisuutenne (accusative nominative singular)
luokkatietoisuutenne (accusative nominative plural)
luokkatietoisuutenne (accusative genitive singular)
luokkatietoisuutenne (accusative genitive plural)
luokkatietoisuutenne (genitive singular)
luokkatietoisuuksienne (genitive plural)
luokkatietoisuuttanne (partitive singular)
luokkatietoisuuksianne (partitive plural)
luokkatietoisuudessanne (inessive singular)
luokkatietoisuuksissanne (inessive plural)
luokkatietoisuudestanne (elative singular)
luokkatietoisuuksistanne (elative plural)
luokkatietoisuuteenne (illative singular)
luokkatietoisuuksiinne (illative plural)
luokkatietoisuudellanne (adessive singular)
luokkatietoisuuksillanne (adessive plural)
luokkatietoisuudeltanne (ablative singular)
luokkatietoisuuksiltanne (ablative plural)
luokkatietoisuudellenne (allative singular)
luokkatietoisuuksillenne (allative plural)
luokkatietoisuutenanne (essive singular)
luokkatietoisuuksinanne (essive plural)
luokkatietoisuudeksenne (singular translative)
luokkatietoisuuksiksenne (plural translative)
luokkatietoisuudettanne (abessive singular)
luokkatietoisuuksittanne (abessive plural)
luokkatietoisuuksinenne (comitative plural)
luokkatietoisuutensa (nominative singular)
luokkatietoisuutensa (nominative plural)
luokkatietoisuutensa (accusative nominative singular)
luokkatietoisuutensa (accusative nominative plural)
luokkatietoisuutensa (accusative genitive singular)
luokkatietoisuutensa (accusative genitive plural)
luokkatietoisuutensa (genitive singular)
luokkatietoisuuksiensa (genitive plural)
luokkatietoisuuttaan (partitive singular)
luokkatietoisuuttansa (partitive singular)
luokkatietoisuuksiaan (partitive plural)
luokkatietoisuuksiansa (partitive plural)
luokkatietoisuudessaan (inessive singular)
luokkatietoisuudessansa (inessive singular)
luokkatietoisuuksissaan (inessive plural)
luokkatietoisuuksissansa (inessive plural)
luokkatietoisuudestaan (elative singular)
luokkatietoisuudestansa (elative singular)
luokkatietoisuuksistaan (elative plural)
luokkatietoisuuksistansa (elative plural)
luokkatietoisuuteensa (illative singular)
luokkatietoisuuksiinsa (illative plural)
luokkatietoisuudellaan (adessive singular)
luokkatietoisuudellansa (adessive singular)
luokkatietoisuuksillaan (adessive plural)
luokkatietoisuuksillansa (adessive plural)
luokkatietoisuudeltaan (ablative singular)
luokkatietoisuudeltansa (ablative singular)
luokkatietoisuuksiltaan (ablative plural)
luokkatietoisuuksiltansa (ablative plural)
luokkatietoisuudelleen (allative singular)
luokkatietoisuudellensa (allative singular)
luokkatietoisuuksilleen (allative plural)
luokkatietoisuuksillensa (allative plural)
luokkatietoisuutenaan (essive singular)
luokkatietoisuutenansa (essive singular)
luokkatietoisuuksinaan (essive plural)
luokkatietoisuuksinansa (essive plural)
luokkatietoisuudekseen (singular translative)
luokkatietoisuudeksensa (singular translative)
luokkatietoisuuksikseen (plural translative)
luokkatietoisuuksiksensa (plural translative)
luokkatietoisuudettaan (abessive singular)
luokkatietoisuudettansa (abessive singular)
luokkatietoisuuksittaan (abessive plural)
luokkatietoisuuksittansa (abessive plural)
luokkatietoisuuksineen (comitative plural)
luokkatietoisuuksinensa (comitative plural)

[ˈluo̞̯kːɑ̝ˌt̪ie̞̯t̪o̞i̯s̠uːs̠]

(Marxism, social sciences) class consciousness


Schulsprache

de-noun

Schulsprache f (genitive Schulsprache, plural Schulsprachen)

Schulsprache (genitive)
Schulsprachen (plural)
Schulsprache (nominative singular)
Schulsprachen (definite nominative plural)
Schulsprache (genitive singular)
Schulsprachen (definite genitive plural)
Schulsprache (dative singular)
Schulsprachen (dative definite plural)
Schulsprache (accusative singular)
Schulsprachen (accusative definite plural)

/ˈʃuːlˌʃpʁaːxə/

medium of instruction
medium of instruction

(education, sociolinguistics) medium of instruction


adaptacja

adaptacja (nominative singular)
adaptacje (nominative plural)
adaptacji (genitive singular)
adaptacji (genitive plural)
adaptacyj (archaic genitive plural)
adaptacji (dative singular)
adaptacjom (dative plural)
adaptację (accusative singular)
adaptacje (accusative plural)
adaptacją (instrumental singular)
adaptacjami (instrumental plural)
adaptacji (locative singular)
adaptacjach (locative plural)
adaptacjo (singular vocative)
adaptacje (plural vocative)

Internationalism; possibly borrowed from English adaptation, French adaptation, or German Adaptation, ultimately from Medieval Latin adaptātiō, from Latin adaptō. First attested in 1837.

ref

Gazeta Warszawska, number 12, 1837, page 1

(sociology) adaptation (the means by which social groups adapt to different social and physical environments)


gouvernementalité

fr-noun

gouvernementalité f (plural gouvernementalités)


bahasa standar

head

bahasa standar (plural bahasa-bahasa standar, first-person possessive bahasa standarku, second-person possessive bahasa standarmu, third-person possessive bahasa standarnya)

bahasa-bahasa standar (plural)
bahasa standar ku (first-person possessive)
bahasa standar mu (possessive second-person)
bahasa standar nya (possessive third-person)

Compound of bahasa (“language”) + standar (“standard”), partial calque of Dutch standaardtaal (“standard language”).

partial calque

Biasanya pemakai bahasa beranggapan bahwa bahasa standar adalah bahasa yang lebih baik dibanding bahasa non-standar.

Language user generally assumed that standard language is better than non-standard language.

Mutu pers ditentukan oleh penggunaan bahasa standar terbaku, baik, dan benar.

Press quality is defined by usage of most standarised, good and right standard language.

Hal ini karena mereka menjadi tolok ukur keberhasilan pemakaian bahasa standar atau baku.

This is because they are success indicator of standard language usage.

standard language
standard language#English

(sociolinguistics) standard language: high language variety, usually as codified by prescriptive authorities


registre de langue

fr-noun

registre de langue m (plural registres de langue)

/ʁə.ʒis.tʁə də lɑ̃ɡ/


強姦文化

ㄑㄧㄤˊ ㄐㄧㄢ ㄨㄣˊ ㄏㄨㄚˋ

цянцзянь вэньхуа

/t͡ɕʰi̯ɑŋ³⁵ t͡ɕi̯ɛn⁵⁵ wən³⁵ xu̯ä⁵¹/

/kʰœːŋ²¹ kaːn⁵⁵ mɐn²¹ faː³³/

/t͡ɕʰi̯ɑŋ³⁵ t͡ɕi̯ɛn⁵⁵ wən³⁵ xu̯ä⁵¹/

/kʰœːŋ²¹ kaːn⁵⁵ mɐn²¹ faː³³/

2014 July 10, 佟吉清 (Tong Jiqing), 《警惕“强奸文化”背后的歧视逻辑》, in 《中国妇女报》, page A3

Rán'ér, guīzuì shòuhàizhě de “qiángjiān wénhuà” shìtú gàosù rénmen, xìngbàolì de fāshēng bùkě bìmiǎn, nǚrén zhǐnéng xúnzhǎo zìbǎo, wànbān xiǎoxīn jiāyǐ fángfàn.

然而，歸罪受害者的「強姦文化」試圖告訴人們，性暴力的發生不可避免，女人只能尋找自保，萬般小心加以防範。

然而，归罪受害者的「强奸文化」试图告诉人们，性暴力的发生不可避免，女人只能寻找自保，万般小心加以防范。


sosialisasi

Affixed sosial + -isasi, from Dutch socialisatie, from French socialisation.

(psychology, sociology) the process of learning how to live in a way acceptable to one's own society, said especially about children.


sosialisasi

سوسياليساسي (Jawi)

Borrowed from Indonesian sosialisasi, from Dutch socialisatie, from French socialisation. By surface analysis, sosial + -isasi.

(sociology, psychology) The process of learning how to live in a way acceptable to one's own society, said especially about children.


metasociology

(sociology) The study of sociology itself


akomodasi

From Dutch accommodatie, from French accommodation from Latin accommodātiō (“adjustment, accommodation, compliance”), from accommodō (“adapt, put in order”).

der

(anthropology, sociology) the act of fitting or adapting, or the state of being fitted or adapted; adaptation; adjustment.


asimilasi

→ Malay: asimilasi

(sociology) the adoption, by a minority group, of the customs and attitudes of the dominant culture.


asimilasi

ms-noun

asimilasi (Jawi spelling اسيميلاسي, plural asimilasi-asimilasi, informal 1st possessive asimilasiku, 2nd possessive asimilasimu, 3rd possessive asimilasinya)

اسيميلاسي (Jawi)
asimilasi-asimilasi (plural)
asimilasiku (first-person informal possessive)
asimilasimu (possessive second-person)
asimilasinya (possessive third-person)

Borrowed from Indonesian asimilasi (“assimilation”).

bor+

(sociology) The adoption, by a minority group, of the customs and attitudes of the dominant culture.


resocjalizacja

resocjalizacja (nominative singular)
resocjalizacje (nominative plural)
resocjalizacji (genitive singular)
resocjalizacji (genitive plural)
resocjalizacyj (archaic genitive plural)
resocjalizacji (dative singular)
resocjalizacjom (dative plural)
resocjalizację (accusative singular)
resocjalizacje (accusative plural)
resocjalizacją (instrumental singular)
resocjalizacjami (instrumental plural)
resocjalizacji (locative singular)
resocjalizacjach (locative plural)
resocjalizacjo (singular vocative)
resocjalizacje (plural vocative)


socjalizacja

socjalizacja (nominative singular)
socjalizacji (genitive singular)
socjalizacji (dative singular)
socjalizację (accusative singular)
socjalizacją (instrumental singular)
socjalizacji (locative singular)
socjalizacjo (singular vocative)

(sociology) socialization (process of learning one’s culture)


koersi

From English coercion (regularisation from English -tion into Indonesian -si via Dutch -tie), from Old French cohercion, from Latin coercitiō (“magisterial coercion”), from coercere, past participle coercitus (“to restrain, coerce”), from cum (“with”) + arceō (“to shut in, enclose”).

der

actual or threatened force for the purpose of compelling action by another person; the act of coercing.

use of physical or moral force to compel a person to do something, or to abstain from doing something, thereby depriving that person of the exercise of free will.


kognisi

From Dutch cognitie, from Latin cognitio (“knowledge, perception, a judicial examination, trial”), from cognitus, past participle of cognoscere (“to know”), from co- (“together”) + *gnoscere, older form of noscere (“to know”).

the process of knowing, of acquiring knowledge and understanding through thought and through the senses.

(sociology) cognition:
a result of a cognitive process.


laicyzacja

laicyzacja (nominative singular)
laicyzacji (genitive singular)
laicyzacji (dative singular)
laicyzację (accusative singular)
laicyzacją (instrumental singular)
laicyzacji (locative singular)
laicyzacjo (singular vocative)

(religion, sociology) laicization, secularization (transformation of values from religious to non-religious)


sekularyzacja

sekularyzacja (nominative singular)
sekularyzacje (nominative plural)
sekularyzacji (genitive singular)
sekularyzacji (genitive plural)
sekularyzacyj (archaic genitive plural)
sekularyzacji (dative singular)
sekularyzacjom (dative plural)
sekularyzację (accusative singular)
sekularyzacje (accusative plural)
sekularyzacją (instrumental singular)
sekularyzacjami (instrumental plural)
sekularyzacji (locative singular)
sekularyzacjach (locative plural)
sekularyzacjo (singular vocative)
sekularyzacje (plural vocative)


indyferentyzm

indyferentyzm (nominative singular)
indyferentyzmu (genitive singular)
indyferentyzmowi (dative singular)
indyferentyzm (accusative singular)
indyferentyzmem (instrumental singular)
indyferentyzmie (locative singular)
indyferentyzmie (singular vocative)

(sociology) indifferentism (indifference to important issues)


kohabitasi

From Dutch cohabitatie, from French cohabitation, from Latin cohabitationem.

(anthropology, sociology) an emotional and physical intimate relationship which includes a common living place and which exists without legal or religious sanction.


factish

Blend of fact + fetish, coined by Bruno Latour.

Factishes fit well the emergent and networked vision of the world, because they stress the historical quality with which every acting entity is endowed with.

2005, Monika A. Szumilak, Reconfiguring Spanish Subjects, page 93:

If what we have are not fetishes to be critiqued, but factishes that are hybrids that have complex effects, then we must exercise caution and care both in relation to critiquing and creating factishes.

2012, Mike Michael, Reconnecting Culture, Technology and Nature, page 35:

The factish obliterates the binary between fact and fetish and, more importantly, between Africa and Europe.

2013, Lucia Thesen, Linda Cooper, Risk in Academic Writing, page 249:

(sociology) A scientific "fact" whose power is believed in, but which is ultimately a construction, just as fetishes are constructions believed to hold spiritual powers.


class consciousness

en-noun

class consciousness (plural class consciousnesses)

(Marxism, social sciences) An individual's awareness of their relative place within the class system of society.


assemblage theory

(sociology) An ontological framework developed by Gilles Deleuze and Félix Guattari for the analysis of social complexity by emphasizing fluidity, exchangeability, and multiple functionalities.


հակառեյտինգ

head

հակառեյտինգ • (hakaṙeyting)

hy-noun

հակառեյտինգ • (hakaṙeyting)

hakaṙeyting (romanization)
հակառեյտինգ (nominative singular)
հակառեյտինգներ (nominative plural)
հակառեյտինգի (dative singular)
հակառեյտինգների (dative plural)
հակառեյտինգից (ablative singular)
հակառեյտինգներից (ablative plural)
հակառեյտինգով (instrumental singular)
հակառեյտինգներով (instrumental plural)
հակառեյտինգում (locative singular)
հակառեյտինգներում (locative plural)
հակառեյտինգը (definite nominative singular)
հակառեյտինգն (definite nominative singular)
հակառեյտինգները (definite nominative plural)
հակառեյտինգներն (definite nominative plural)
հակառեյտինգին (dative definite singular)
հակառեյտինգներին (dative definite plural)
հակառեյտինգս (first-person nominative possessive singular)
հակառեյտինգներս (first-person nominative plural possessive)
հակառեյտինգիս (dative first-person possessive singular)
հակառեյտինգներիս (dative first-person plural possessive)
հակառեյտինգիցս (ablative first-person possessive singular)
հակառեյտինգներիցս (ablative first-person plural possessive)
հակառեյտինգովս (first-person instrumental possessive singular)
հակառեյտինգներովս (first-person instrumental plural possessive)
հակառեյտինգումս (first-person locative possessive singular)
հակառեյտինգներումս (first-person locative plural possessive)
հակառեյտինգդ (nominative possessive second-person singular)
հակառեյտինգներդ (nominative plural possessive second-person)
հակառեյտինգիդ (dative possessive second-person singular)
հակառեյտինգներիդ (dative plural possessive second-person)
հակառեյտինգիցդ (ablative possessive second-person singular)
հակառեյտինգներիցդ (ablative plural possessive second-person)
հակառեյտինգովդ (instrumental possessive second-person singular)
հակառեյտինգներովդ (instrumental plural possessive second-person)
հակառեյտինգումդ (locative possessive second-person singular)
հակառեյտինգներումդ (locative plural possessive second-person)

hy-decl-noun

հակառեյտինգը/հակառեյտինգն

հակառեյտինգներ

հակառեյտինգները/հակառեյտինգներն

հակառեյտինգի

հակառեյտինգին

հակառեյտինգների

հակառեյտինգներին

հակառեյտինգից

հակառեյտինգներից

հակառեյտինգով

հակառեյտինգներով

հակառեյտինգում

հակառեյտինգներում

հակառեյտինգս

հակառեյտինգներս

հակառեյտինգիս

հակառեյտինգներիս

հակառեյտինգիցս

հակառեյտինգներիցս

հակառեյտինգովս

հակառեյտինգներովս

հակառեյտինգումս

հակառեյտինգներումս

հակառեյտինգդ

հակառեյտինգներդ

հակառեյտինգիդ

հակառեյտինգներիդ

հակառեյտինգիցդ

հակառեյտինգներիցդ

հակառեյտինգովդ

հակառեյտինգներովդ

հակառեյտինգումդ

հակառեյտինգներումդ

[hɑɡɑɾejdíŋkʰ]

From հակա- (haka-) + ռեյտինգ (ṙeyting). Calque of Russian антире́йтинг (antiréjting).

calque

антире́йтинг


邊緣人

бяньюаньжэнь

/pi̯ɛn⁵⁵ ɥɛn³⁵ ʐən³⁵/

/piɛn⁴⁴⁻²² iɛn²⁴⁻²² laŋ²⁴/

/piɛn⁴⁴⁻²² iɛn¹³⁻²² laŋ¹³/

/piɛn⁴⁴⁻³³ iɛn²⁴⁻¹¹ laŋ²⁴/

/piɛn³³ iɛn²⁴⁻²² laŋ²⁴/

/piɛn⁴⁴⁻³³ iɛn²³⁻³³ laŋ²³/

/piɛn⁴⁴⁻³³ iɛn²³⁻³³ zin²³/

/piɛn⁴⁴⁻³³ iɛn²⁴⁻¹¹ lin²⁴/

/pi̯ɛn⁵⁵ ɥɛn³⁵ ʐən³⁵/

/piɛn⁴⁴⁻²² iɛn²⁴⁻²² laŋ²⁴/

/piɛn⁴⁴⁻²² iɛn¹³⁻²² laŋ¹³/

/piɛn⁴⁴⁻³³ iɛn²⁴⁻¹¹ laŋ²⁴/

/piɛn³³ iɛn²⁴⁻²² laŋ²⁴/

/piɛn⁴⁴⁻³³ iɛn²³⁻³³ laŋ²³/

/piɛn⁴⁴⁻³³ iɛn²³⁻³³ zin²³/

/piɛn⁴⁴⁻³³ iɛn²⁴⁻¹¹ lin²⁴/

(sociology) marginal man; marginal man theory


pattern variable

en-noun

pattern variable (plural pattern variables)

Coined by Talcott Parsons (1902–1979), American sociologist.

(sociology) Any of a set of contrasting pairs of characteristics said to be associated with various kinds of social interaction: affectivity – affective neutrality; self-orientation – collectivity-orientation; universalism – particularism; ascription – achievement; and specificity – diffusity.


dị thể

[zi˧˨ʔ tʰe˧˩]

[jɪj˨˩ʔ tʰej˧˨]

[jɪj˨˩˨ tʰej˨˩˦]

Sino-Vietnamese word from 異體, composed of 異 (“strange; different”) and 體 (“body; form”).


diglosio

eo-head

diglosio (uncountable, accusative diglosion)

From Ancient Greek δίγλωσσος (díglōssos, “bilingual”).

der

(linguistics, sociology) diglossia (the coexistence of two closely related native languages)


cistem

It is this toilet cistem that served to cement the spatially constructed division between man and woman that is still present today.

2017, Nigel Patel, “Violent cistems: Trans experiences of bathroom space”, in Agenda: Empowering Women for Gender Equity, volume 31, number 1, page 52:

I can think of no better role model for a transgender individual, particularly one looking to tackle the "cistem" of health care.

2019, Kyan Lynch, “The Trans Man and the Warrior Women”, in Transgender Health, volume 4, number 1, page 278:

Capital High’s school culture is seemingly accepting to the LGBTQIA+ population, yet it is also one saturated by a white heteropatriarchal cistem, and continued education and activism are required to combat this.

2022, Kenan Omercajic, “'Basement Boys' in the All-Gender Bathroom: Investigating Student-Inspired Trans-Activism and White Cisgenderist Barriers to Supporting Trans Students in School”, in Teacher College Record, volume 124, number 8, page 229:

(LGBTQ, social sciences, neologism) A system or societal structure that privileges cisgender people and marginalizes transgender people.


participant observation

(social sciences) A research methodology used in some social sciences to gain familiarity with a group of individuals and their practices through an intensive involvement, usually over an extended period of time.


participant observer

en-noun

participant observer (plural participant observers)

Between 1988 and 1992, I acted as a participant observer at over two hundred discos, clubs and raves and attended at least thirty live gigs for comparative purposes.

1995, Sarah Thornton, Club Cultures: Music, Media and Subcultural Capital, Wiley, →ISBN, page 106:

participant observation
participant observation

(social sciences) One doing participant observation.


capital social

fr-noun

capital social m (usually uncountable, plural capitaux sociaux)


постсоветизм

ru-noun+

постсовети́зм

постсовети́зм • (postsovetízm) m inan (genitive постсовети́зма, uncountable)

постсовети́зм (canonical)
postsovetízm (romanization)
постсовети́зма (genitive)
постсовети́зм (nominative singular)
постсовети́зма (genitive singular)
постсовети́зму (dative singular)
постсовети́зм (accusative singular)
постсовети́змом (instrumental singular)
постсовети́зме (prepositional singular)

пост‧со‧ве‧тизм

The word was invented around the 70s by Soviet philosopher Alexander Zinoviev.

Постсовети́зм — э́то социа́льный уро́д и́ли «рога́тый за́яц», вы́годный за́падному сверхо́бществу.
Postsovetízm — éto sociálʹnyj uród íli «rogátyj zájac», výgodnyj západnomu sverxóbščestvu.
Post-Sovietism is a social freak or a “jackalope” beneficial to the Western suprasociety.

(sociology) post-Sovietism (the social system of the post-Soviet countries combines elements of Sovietism, Westernism and feudalism or fundamentalism)


zümrə

az-noun

zümrə (definite accusative zümrəni, plural zümrələr)

zümrəni (accusative definite)
zümrələr (plural)
zümrə (nominative singular)
zümrəlr (nominative plural)
zümrən (accusative definite singular)
zümrəlr (accusative definite plural)
zümrəy (dative singular)
zümrəlr (dative plural)
zümrəd (locative singular)
zümrəlrd (locative plural)
zümrədn (ablative singular)
zümrəlrdn (ablative plural)
zümrənn (definite genitive singular)
zümrəlrn (definite genitive plural)
zümrəm (first-person nominative possessive singular)
zümrəlrm (first-person nominative possessive singular)
zümrən (nominative possessive second-person singular)
zümrəlrn (nominative possessive second-person singular)
zümrəs (nominative possessive singular third-person)
zümrəlr (nominative possessive singular third-person)
zümrəmz (first-person nominative plural possessive)
zümrəlrmz (first-person nominative plural possessive)
zümrənz (nominative plural possessive second-person)
zümrəlrnz (nominative plural possessive second-person)
zümrəs (nominative plural possessive third-person)
zümrəlr (nominative plural possessive third-person)
zümrəm (accusative first-person possessive singular)
zümrəlrm (accusative first-person possessive singular)
zümrən (accusative possessive second-person singular)
zümrəlrn (accusative possessive second-person singular)
zümrəsn (accusative possessive singular third-person)
zümrəlrn (accusative possessive singular third-person)
zümrəmz (accusative first-person plural possessive)
zümrəlrmz (accusative first-person plural possessive)
zümrənz (accusative plural possessive second-person)
zümrəlrnz (accusative plural possessive second-person)
zümrəsn (accusative plural possessive third-person)
zümrəlrn (accusative plural possessive third-person)
zümrəm (dative first-person possessive singular)
zümrəlrm (dative first-person possessive singular)
zümrən (dative possessive second-person singular)
zümrəlrn (dative possessive second-person singular)
zümrəsn (dative possessive singular third-person)
zümrəlrn (dative possessive singular third-person)
zümrəmz (dative first-person plural possessive)
zümrəlrmz (dative first-person plural possessive)
zümrənz (dative plural possessive second-person)
zümrəlrnz (dative plural possessive second-person)
zümrəsn (dative plural possessive third-person)
zümrəlrn (dative plural possessive third-person)
zümrəmd (first-person locative possessive singular)
zümrəlrmd (first-person locative possessive singular)
zümrənd (locative possessive second-person singular)
zümrəlrnd (locative possessive second-person singular)
zümrəsnd (locative possessive singular third-person)
zümrəlrnd (locative possessive singular third-person)
zümrəmzd (first-person locative plural possessive)
zümrəlrmzd (first-person locative plural possessive)
zümrənzd (locative plural possessive second-person)
zümrəlrnzd (locative plural possessive second-person)
zümrəsnd (locative plural possessive third-person)
zümrəlrnd (locative plural possessive third-person)
zümrəmdn (ablative first-person possessive singular)
zümrəlrmdn (ablative first-person possessive singular)
zümrəndn (ablative possessive second-person singular)
zümrəlrndn (ablative possessive second-person singular)
zümrəsndn (ablative possessive singular third-person)
zümrəlrndn (ablative possessive singular third-person)
zümrəmzdn (ablative first-person plural possessive)
zümrəlrmzdn (ablative first-person plural possessive)
zümrənzdn (ablative plural possessive second-person)
zümrəlrnzdn (ablative plural possessive second-person)
zümrəsndn (ablative plural possessive third-person)
zümrəlrndn (ablative plural possessive third-person)
zümrəmn (first-person genitive possessive singular)
zümrəlrmn (first-person genitive possessive singular)
zümrənn (genitive possessive second-person singular)
zümrəlrnn (genitive possessive second-person singular)
zümrəsnn (genitive possessive singular third-person)
zümrəlrnn (genitive possessive singular third-person)
zümrəmzn (first-person genitive plural possessive)
zümrəlrmzn (first-person genitive plural possessive)
zümrənzn (genitive plural possessive second-person)
zümrəlrnzn (genitive plural possessive second-person)
zümrəsnn (genitive plural possessive third-person)
zümrəlrnn (genitive plural possessive third-person)

(sociology) layer, stratum, social class


rekayasa sosial

id-noun

rekayasa sosial (plural rekayasa-rekayasa sosial)

Compound of rekayasa (“engineering”) + sosial (“social”), coined by Indonesian linguist Anton Moedardo Moeliono, calque of English social engineering. Replaced permesinan sosial.

coinage

(sociology, political science) social engineering


紐帯

ja-noun

紐(ちゅう)帯(たい) • (chūtai) ^(←ちうたい (tiutai)?)

紐帯 (canonical)
chūtai (romanization)
tiutai (romanization)
ちうたい (hiragana historical)

共同体の紐帯

社会的紐帯の強さ

朕(チン)ト爾等国民(ナンヂラコクミン)トノ間(アイダ)ノ紐帯(チウタイ)

1946, Humanity Declaration, (Please provide the book title or journal name):

(by extension, including sociology) relationship between people; tie; bond


coscienza di classe

it-noun

coscienza di classe f (plural coscienze di classe)

(Marxism, social sciences) class consciousness


Zweierbeziehung

de-noun

Zweierbeziehung f (genitive Zweierbeziehung, plural Zweierbeziehungen)

Zweierbeziehung (genitive)
Zweierbeziehungen (plural)
Zweierbeziehung (nominative singular)
Zweierbeziehungen (definite nominative plural)
Zweierbeziehung (genitive singular)
Zweierbeziehungen (definite genitive plural)
Zweierbeziehung (dative singular)
Zweierbeziehungen (dative definite plural)
Zweierbeziehung (accusative singular)
Zweierbeziehungen (accusative definite plural)

/ˈt͡svaɪ̯ɐbəˌt͡siːʊŋ/


sociobiodiversity

en-noun

sociobiodiversity (countable and uncountable, plural sociobiodiversities)

(sociology, biology) sociobiological diversity


third place

Coined by American urban sociologist Ray Oldenburg in 1989.

coin

The “third place” is a public, social place where you spend time that is neither home nor work. Whether it is publicly run, like a library, or a commercial venture, it is, above all, shared – a site of community-building and interaction with others.

2018 September 4, Elle Hunt, “Tell us about your 'third place' – where you connect with your community”, in The Guardian:

(urban studies, sociology) A social space separate from the two usual social environments of home (“first place”) and the workplace (“second place”), such as a bar or public library.


virtual class

The virtual class has driven to global power along the digital superhighway. Representing perfectly the expansionary interests of the recombinant commodity-form, the virtual class has seized the imagination of contemporary culture by conceiving a techno-utopian high-speed cybernetic grid for travelling across the electronic frontier.

1994, Arthur Kroker, Michael A. Weinstein, Data Trash, St. Martin's Press, →ISBN, pages 6–7:

Lacking the free time of the hippies, work itself has become the main route to self-fulfilment for much of the ‘virtual class’.

1995 September, Richard Barbrook, Andy Cameron, “The Californian Ideology”, in Mute, volume 1, number 3, →ISSN:

But I also notice that many members of the virtual class have deep feelings of anxiety and ambivalence about projects they're involved in. Unlike Marx's bourgeoisie, the virtual class experiences huge contradictions. Just between the coders and the businessmen, there are conflicts.

1996 February, Jean-Hugues Roy, quoting Arthur Kroker, “Way New Leftists”, in Wired, →ISSN:

(sociology, uncommon) A hypothesized new social and economic class exploiting and advocating digital technology; a digital elite.


youthitude

Coordinate term: feminitude

(sociology) A fetishized, objectified cultural ideal of youth.


feminitude

Coordinate term: youthitude

(sociology) A fetishized, objectified cultural ideal of femininity.


Facebook generation

en-noun

Facebook generation (plural Facebook generations)

(sociology) A demographic group that has matured using social media as their primary networking tool.


mutual aid

From mutual + aid. Popularised by the anarcho-communist philosopher, Peter Kropotkin.

[I]n all these scenes of animal life which passed before my eyes, I saw mutual aid and mutual support carried on to an extent which made me suspect in it a feature of the greatest importance for the maintenance of life, the preservation of each species, and its further evolution.

1902, Peter Kropotkin, “Introduction”, in Mutual Aid: A Factor of Evolution:

(biology, sociology) The state of cooperation, as opposed to competition, as a factor in evolution and social development.

interhelpo

evolutionary or socioeconomic cooperation


socioindexical

(sociology) Relating to, or described by a sociological index


Gendergap

de-noun

Gendergap m or n (strong, genitive Gendergaps, plural Gendergaps)

Gendergaps (genitive)
Gendergaps (plural)
Gendergap (definite nominative singular)
Gendergaps (definite nominative plural)
Gendergaps (genitive singular)
Gendergaps (definite genitive plural)
Gendergap (dative singular)
Gendergaps (dative definite plural)
Gendergap (accusative definite singular)
Gendergaps (accusative definite plural)

/ˈdʒɛndɐɡæp/

Zudem gibt es ein Gendergap: Über 80 Prozent der Clubbetreiber:innen sind männlich, bei den Jazzclubs sogar über 90 Prozent.

2021 June 1, Jens Uthoff, “Bedeutung der Clubkultur: München ist die Clubhauptstadt”, in Die Tageszeitung: taz, →ISSN:

(sociology) gender gap (difference between the pay, status, etc. of men and women)


權力距離

ㄑㄩㄢˊ ㄌㄧˋ ㄐㄩˋ ㄌㄧˊ

цюаньли цзюйли

/t͡ɕʰy̯ɛn³⁵ li⁵¹⁻⁵³ t͡ɕy⁵¹ li³⁵/

/t͡ɕʰy̯ɛn³⁵ li⁵¹⁻⁵³ t͡ɕy⁵¹ li³⁵/


hango

(sociology) delivery from poverty, suffering, or difficulties


hango

(sociology) delivered from poverty, suffering, or difficulties


conversatieanalyse

nl-noun

conversatieanalyse f (plural conversatieanalyses, diminutive conversatieanalysetje n)

conversatieanalyses (plural)
conversatieanalysetje (diminutive neuter)

From conversatie (“conversation”) + analyse (“analysis”).

compound

Op het gebied van conversatieanalyse is voor tal van typen gesprekken het interactionele verloop op basis van deze gedachtegang gedocumenteerd.

1986, Titus Ensink, Over interpretatie: Een studie in cognitieve sociolinguïstiek, page 113:

In the domain of conversational analysis, the interactional course of this reasoning is documented for a number of types of conversations.

Iedereen met veel kennis van de gangbare psychologiemethoden krijgt een echte 'cultuurschok' te verwerken als hij een onderzoeksrapport over conversatieanalyse leest.

2007, Dennis Howitt, Duncan Cramer, chapter 20, in Methoden en technieken van de psychologie, →ISBN, page 379:

Everyone with some knowledge of the valid psychological methods have to process a real 'culture shock' if they read a scientific report about conversational analysis.

Conversatieanalyse is dus een unieke, bloeiende en groeiende traditie in de sociale en menswetenschappen, terwijl het concept ervan pas zo'n veertig jaar geleden is ontwikkeld.

2015, P. L. B. J. Lucassen, T. C. olde Hartman, Kwalitatief onderzoek, →ISBN, page 83:

So, conversational analysis is a unique, flourishing and growing tradition whithin the social and human sciences, even though its concept was just developed about forty years ago.


lying flat

from Chinese, 躺平, tǎng píng ("to lie flat")

(sociology) A lifestyle choice and social protest movement in China by some young people who reject societal pressures.


celibacy syndrome

From Japanese, セックスしない症候群, sekkusu shinai shōkōgun (literally "no-sex syndrome").

(sociology) A media hypothesis proposing that a growing number of Japanese adults have lost interest in intimate activity and as a result have lost interest in romantic love, dating and marriage.


apropiación cultural

es-noun

apropiación cultural f (plural apropiaciones culturales)

Calque of English cultural appropriation.


сегрегація

uk-noun

сегрега́ція<sg>

сегрегаці́йний

сегрега́ція • (sehrehácija) f inan (genitive сегрега́ції, uncountable, relational adjective сегрегаці́йний)

сегрега́ція (canonical)
sehrehácija (romanization)
сегрега́ції (genitive)
сегрегаці́йний (adjective relational)
сегрега́ція (nominative singular)
сегрега́ції (genitive singular)
сегрега́ції (dative singular)
сегрега́цію (accusative singular)
сегрега́цією (instrumental singular)
сегрега́ції (locative singular)
сегрега́ціє (singular vocative)

uk-ndecl

сегрега́ція<sg>

Uk-сегрегація.ogg

Borrowed from Latin sēgregātiō. Compare Russian сегрега́ция (segregácija), Belarusian сегрэга́цыя (sjehrehácyja), Polish segregacja.


positive statement

en-noun

positive statement (plural positive statements)

(philosophy, social sciences) A statement concerning what is, was, or will be, based on empirical evidence.


雙言制

/ʂu̯ɑŋ⁵⁵ jɛn³⁵ ʈ͡ʂʐ̩⁵¹/

/ʂu̯ɑŋ⁵⁵ jɛn³⁵ ʈ͡ʂʐ̩⁵¹/


Mexican divorce

Mexican divorce (plural Mexican divorces)

(law, historical, sociology) An easier, quicker, and less expensive form of divorce than a divorce in most US states, sought by some Americans.