hangátvetés

hangátvetések (plural)
hangátvetés (nominative singular)
hangátvetések (nominative plural)
hangátvetést (accusative singular)
hangátvetéseket (accusative plural)
hangátvetésnek (dative singular)
hangátvetéseknek (dative plural)
hangátvetéssel (instrumental singular)
hangátvetésekkel (instrumental plural)
hangátvetésért (causal-final singular)
hangátvetésekért (causal-final plural)
hangátvetéssé (singular translative)
hangátvetésekké (plural translative)
hangátvetésig (singular terminative)
hangátvetésekig (plural terminative)
hangátvetésként (essive-formal singular)
hangátvetésekként (essive-formal plural)
hangátvetésben (inessive singular)
hangátvetésekben (inessive plural)
hangátvetésen (singular superessive)
hangátvetéseken (plural superessive)
hangátvetésnél (adessive singular)
hangátvetéseknél (adessive plural)
hangátvetésbe (illative singular)
hangátvetésekbe (illative plural)
hangátvetésre (singular sublative)
hangátvetésekre (plural sublative)
hangátvetéshez (allative singular)
hangátvetésekhez (allative plural)
hangátvetésből (elative singular)
hangátvetésekből (elative plural)
hangátvetésről (delative singular)
hangátvetésekről (delative plural)
hangátvetéstől (ablative singular)
hangátvetésektől (ablative plural)
hangátvetésé (possessed-single possessive predicative singular)
hangátvetéseké (plural possessed-single possessive predicative)
hangátvetéséi (possessed-single possessive predicative singular)
hangátvetésekéi (plural possessed-single possessive predicative)
hangátvetésem (first-person possessed-single possessive singular)
hangátvetéseim (first-person possessed-many possessive singular)
hangátvetésed (possessed-single possessive second-person singular)
hangátvetéseid (possessed-many possessive second-person singular)
hangátvetése (possessed-single possessive singular third-person)
hangátvetései (possessed-many possessive singular third-person)
hangátvetésünk (first-person plural possessed-single possessive)
hangátvetéseink (first-person plural possessed-many possessive)
hangátvetésetek (plural possessed-single possessive second-person)
hangátvetéseitek (plural possessed-many possessive second-person)
hangátvetésük (plural possessed-single possessive third-person)
hangátvetéseik (plural possessed-many possessive third-person)

[ˈhɒŋɡaːtvɛteːʃ]

From hang (“sound”) + átvetés (“throwing over”).

af

(phonetics) metathesis (the transposition of letters within a word)


niesylabiczny

pl-adj

niesylabiczny (not comparable, no derived adverb)

niesylabiczny (masculine nominative singular)
niesylabiczna (feminine nominative singular)
niesylabiczne (neuter nominative singular)
niesylabiczni (nominative plural virile)
niesylabiczne (nominative plural)
niesylabicznego (genitive masculine singular)
niesylabicznej (feminine genitive singular)
niesylabicznego (genitive neuter singular)
niesylabicznych (genitive plural)
niesylabicznych (genitive plural virile)
niesylabicznemu (dative masculine singular)
niesylabicznej (dative feminine singular)
niesylabicznemu (dative neuter singular)
niesylabicznym (dative plural)
niesylabicznym (dative plural virile)
niesylabicznego (accusative animate masculine singular)
niesylabiczny (accusative inanimate masculine singular)
niesylabiczną (accusative feminine singular)
niesylabiczne (accusative neuter singular)
niesylabicznych (accusative plural virile)
niesylabiczne (accusative plural)
niesylabicznym (instrumental masculine singular)
niesylabiczną (feminine instrumental singular)
niesylabicznym (instrumental neuter singular)
niesylabicznymi (instrumental plural)
niesylabicznymi (instrumental plural virile)
niesylabicznym (locative masculine singular)
niesylabicznej (feminine locative singular)
niesylabicznym (locative neuter singular)
niesylabicznych (locative plural)
niesylabicznych (locative plural virile)

From nie- + sylabiczny. First attested in 1909.

(phonology, of a vowel) nonsyllabic (not forming a syllable)


fortição

[foɾ.t͡ʃiˈsɐ̃ʊ̯̃]

[foχ.t͡ʃiˈsɐ̃ʊ̯̃]

[foɻ.t͡ʃiˈsɐ̃ʊ̯̃]


soante

(phonetics, phonology) A speech sound that is produced with continuous, non-turbulent airflow in the vocal tract.


obstruinte

(phonetics, phonology) A speech sound that is formed by obstructing airflow.


Superscript S

(phonetics) a superscript wildcard S, used i.a. for a sibilant release of a consonant


Ʞ⃝

(phonetics) an unidentifiable/indeterminate click consonant

○ and ◌⃝ for uses of a letter inside a circle


sylabotwórczy

sylabotwórczy (not comparable, no derived adverb)

sylabotwórczy (masculine nominative singular)
sylabotwórcza (feminine nominative singular)
sylabotwórcze (neuter nominative singular)
sylabotwórczy (nominative plural virile)
sylabotwórcze (nominative plural)
sylabotwórczego (genitive masculine singular)
sylabotwórczej (feminine genitive singular)
sylabotwórczego (genitive neuter singular)
sylabotwórczych (genitive plural)
sylabotwórczych (genitive plural virile)
sylabotwórczemu (dative masculine singular)
sylabotwórczej (dative feminine singular)
sylabotwórczemu (dative neuter singular)
sylabotwórczym (dative plural)
sylabotwórczym (dative plural virile)
sylabotwórczego (accusative animate masculine singular)
sylabotwórczy (accusative inanimate masculine singular)
sylabotwórczą (accusative feminine singular)
sylabotwórcze (accusative neuter singular)
sylabotwórczych (accusative plural virile)
sylabotwórcze (accusative plural)
sylabotwórczym (instrumental masculine singular)
sylabotwórczą (feminine instrumental singular)
sylabotwórczym (instrumental neuter singular)
sylabotwórczymi (instrumental plural)
sylabotwórczymi (instrumental plural virile)
sylabotwórczym (locative masculine singular)
sylabotwórczej (feminine locative singular)
sylabotwórczym (locative neuter singular)
sylabotwórczych (locative plural)
sylabotwórczych (locative plural virile)

From sylaba + -o- + twórczy. First attested in 1949.

(uncommon, phonology) Synonym of sylabiczny

pl:Praktyczny słownik współczesnej polszczyzny


pag-uulit

[pɐɡ ʔʊˈʔuː.lɪt̪̚]

From pag- + ulit, with initial reduplication of the root.


kušě

kušě (nominative singular)
kuši (dual nominative)
kušě (nominative plural)
kušě (genitive singular)
kušú (dual genitive)
kuší (genitive plural)
kuš (genitive plural)
kuši (dative singular)
kušěma (dative dual)
kušiem (dative plural)
kušu (accusative singular)
kuši (accusative dual)
kušě (accusative plural)
kuše (singular vocative)
kuši (dual vocative)
kušě (plural vocative)
kuši (locative singular)
kušú (dual locative)
kušiech (locative plural)
kušú (instrumental singular)
kušěma (dual instrumental)
kušěmi (instrumental plural)

Czech: kuše

(prosody, phonology, hapax) syncope (absence of a sound)


fricativization

en-noun

fricativization (countable and uncountable, plural fricativizations)

From fricative + -ization or fricativize + -ation.

(phonology, uncountable) The state or quality of being fricativized.

(phonology, countable) An instance of pronunciation in which a sound is fricativized.


ненаціскны

be-adj

ненаціскны́ • (njenaciskný)

ненаціскны́ (canonical)
njenaciskný (romanization)
ненаціскны́ (masculine nominative)
ненаціскно́е (neuter nominative)
ненаціскна́я (feminine nominative)
ненаціскны́я (nominative plural)
ненаціскно́га (genitive masculine neuter)
ненаціскно́й (feminine genitive)
ненаціскны́х (genitive plural)
ненаціскно́му (dative masculine neuter)
ненаціскно́й (dative feminine)
ненаціскны́м (dative plural)
ненаціскно́га (accusative animate masculine)
ненаціскно́е (accusative neuter)
ненаціскну́ю (accusative feminine)
ненаціскны́х (accusative animate plural)
ненаціскны́ (accusative inanimate masculine)
ненаціскны́я (accusative inanimate plural)
ненаціскны́м (instrumental masculine neuter)
ненаціскно́й (feminine instrumental)
ненаціскно́ю (feminine instrumental)
ненаціскны́мі (instrumental plural)
ненаціскны́м (locative masculine neuter)
ненаціскно́й (feminine locative)
ненаціскны́х (locative plural)

не‧на‧ціс‧кны

ненаціскны́ гало́сны


अन्तःस्थ

/ɐn̪ˈt̪ɐhs̪.t̪ʰɐ/

(phonetics) a term applied to the semivowels


σ⃝

(phonetics) an unidentifiable/indeterminate syllable


pagpupugot

tl-noun

pagpupugot (Baybayin spelling ᜉᜄ᜔ᜉᜓᜉᜓᜄᜓᜆ᜔)

ᜉᜄ᜔ᜉᜓᜉᜓᜄᜓᜆ᜔ (Baybayin)

From pag- + pugot with initial reduplication.

(phonetics, linguistics, prosody) apheresis (loss of letters or sounds from the beginning of a word)


aperesis

aperesis or apéresís (Baybayin spelling ᜀᜉᜒᜇᜒᜐᜒᜐ᜔)

aperesis (canonical)
apéresís (canonical)
ᜀᜉᜒᜇᜒᜐᜒᜐ᜔ (Baybayin)

[ʔɐ.pɛˈɾɛː.sɪs]

[ʔɐˌpɛː.ɾɛˈsis]

Borrowed from Spanish aféresis, from Ancient Greek ἀφαίρεσις (aphaíresis).


stress deafness

(linguistics, phonology) An inconsistent perception or processing of phonological stress by a speaker of a fixed stress language.


emphaticize

en-verb

emphaticize (third-person singular simple present emphaticizes, present participle emphaticizing, simple past and past participle emphaticized)

emphaticizes (present singular third-person)
emphaticizing (participle present)
emphaticized (participle past)
emphaticized (past)

Audio (US)


deemphaticize

deemphaticize (third-person singular simple present deemphaticizes, present participle deemphaticizing, simple past and past participle deemphaticized)

deemphaticizes (present singular third-person)
deemphaticizing (participle present)
deemphaticized (participle past)
deemphaticized (past)

In addition Standard Arabic words may be subjected to other general Nigerian Arabic phonological processes. For example, voiced consonants are devoiced prepausally, and some urban speakers may deemphaticize emphatic consonants. The form lafis < *lafð̥ thus arises via (8h), with devoicing and deemphaticizing of z̥.

2000, Jonathan Owens, “Loanwords in Nigerian Arabic: a quantitative approach”, in Arabic as a Minority Language (Contributions to the Sociology of Language; 83), New York · Berlin: Mouton de Gruyter, →DOI, →ISBN, page 284 of 259–345:

Undoubtedly, with this many phonologically alien consonants for an English learner of Arabic the accent is expected to be quite distinct. Unfortunately, in addition to the segmental phonological accent there will certainly be a persistent phonetic accent that runs throughout the whole words in which some of those posterior consonants occur, especially the emphatics [sˤص dˤ ض tˤ ط ðˤ ظ]. To demonstrate, consider the word <صَبَرَ> [̯sˤɑbɑrɑ] (became patient) which is fully emphaticized throughout under the influence of the emphatic [sˤ]. If the learner of Arabic fails to properly articulate this emphatic, he will not only transform the whole word semantically to mean <سَبَرَ> [̯sabara] (probed), but will also phonetically deemphaticize the word to sound impressionistically very different from <صَبَرَ>.

2014, Edward Y. Odisho, “Some Primary Sources of Accent Generation in the Pronunciation of Arabic by Native Speakers of English”, in Mediterranean Language Review, volume 21, →DOI, page 96 of 91–104:

(phonology) To render not emphatic any more.


word sound

Browning has been called unmusical, and, judged by common rules, I suppose his verse lacks melody; but for me, there is always in it a sort of spiritual harmony, which overrules the mere word-sound, and renders him one of the most musical of poets.

1852, Grace Greenwood, Greenwood Leaves, A Collection of Sketches and Letters, page 293:

Word sound is musical. It is characterized by the two leading essentials of a musical sound, rhythm and melody, while yet the other elements, time and quality of sound, are not excluded.

1873, I.N. Carleton, W.B. Dwight (editors), The Connecticut School Journal, page 9:

Now we know that it is the faculty of recalling the word-picture, aided by remembering the word-sound, which makes the good speller.

1880, Mrs. R.R. Bird, “On Spelling”, in American Primary Teacher, volume 4, page 5:

Hence, whatever may be the sense in which the word sound may be used, there is no doubt of the fact that it is caused by the vibrations of the sounding body.

1917, Atul Chandra Datta, A Text-Book of Sound, page 1:

Many people are able to imagine word-sounds with greater delicacy and discrimination than they can utter them.

1925, I.A. Richards, Principles of Literay Criticism, page 119:

In spite of this, the succession of word sounds leads to the formation of certain phonic formations and sound phenomena or characters of a new type which could not be evoked by individual word sounds.

1973, Roman Ingarden, The Literary Work of Art, An Investigation on the Borderlines of Ontology, Logic, and Theory of Literature: with an Appendix on the Functions of Language in the Theater, page 47:

Word sound is that organizing factor which can “extract” the particular sequence (characteristic for the given notion) from the continuous categorical sign series.

1999, Tatyana Glezerman, Victoria I. Balkoski, Language, Thought, and the Brain, page 45:

(linguistics, phonology, uncommon) A particular essence or quality evoked by a spoken word.


bunyi labial

head

bunyi labial (also used in the form labial)

(linguistics, phonetics) A labial sound.


турыӈ суй

турыӈ суй (turyň suj)


äänteistö

äänteistö (nominative singular)
äänteistöt (nominative plural)
äänteistö (accusative nominative singular)
äänteistöt (accusative nominative plural)
äänteistön (accusative genitive singular)
äänteistöt (accusative genitive plural)
äänteistön (genitive singular)
äänteistöjen (genitive plural)
äänteistöä (partitive singular)
äänteistöjä (partitive plural)
äänteistössä (inessive singular)
äänteistöissä (inessive plural)
äänteistöstä (elative singular)
äänteistöistä (elative plural)
äänteistöön (illative singular)
äänteistöihin (illative plural)
äänteistöllä (adessive singular)
äänteistöillä (adessive plural)
äänteistöltä (ablative singular)
äänteistöiltä (ablative plural)
äänteistölle (allative singular)
äänteistöille (allative plural)
äänteistönä (essive singular)
äänteistöinä (essive plural)
äänteistöksi (singular translative)
äänteistöiksi (plural translative)
äänteistöttä (abessive singular)
äänteistöittä (abessive plural)
äänteistöin (instructive plural)
See the possessive forms below. (comitative)
äänteistöni (nominative singular)
äänteistöni (nominative plural)
äänteistöni (accusative nominative singular)
äänteistöni (accusative nominative plural)
äänteistöni (accusative genitive singular)
äänteistöni (accusative genitive plural)
äänteistöni (genitive singular)
äänteistöjeni (genitive plural)
äänteistöäni (partitive singular)
äänteistöjäni (partitive plural)
äänteistössäni (inessive singular)
äänteistöissäni (inessive plural)
äänteistöstäni (elative singular)
äänteistöistäni (elative plural)
äänteistööni (illative singular)
äänteistöihini (illative plural)
äänteistölläni (adessive singular)
äänteistöilläni (adessive plural)
äänteistöltäni (ablative singular)
äänteistöiltäni (ablative plural)
äänteistölleni (allative singular)
äänteistöilleni (allative plural)
äänteistönäni (essive singular)
äänteistöinäni (essive plural)
äänteistökseni (singular translative)
äänteistöikseni (plural translative)
äänteistöttäni (abessive singular)
äänteistöittäni (abessive plural)
äänteistöineni (comitative plural)
äänteistösi (nominative singular)
äänteistösi (nominative plural)
äänteistösi (accusative nominative singular)
äänteistösi (accusative nominative plural)
äänteistösi (accusative genitive singular)
äänteistösi (accusative genitive plural)
äänteistösi (genitive singular)
äänteistöjesi (genitive plural)
äänteistöäsi (partitive singular)
äänteistöjäsi (partitive plural)
äänteistössäsi (inessive singular)
äänteistöissäsi (inessive plural)
äänteistöstäsi (elative singular)
äänteistöistäsi (elative plural)
äänteistöösi (illative singular)
äänteistöihisi (illative plural)
äänteistölläsi (adessive singular)
äänteistöilläsi (adessive plural)
äänteistöltäsi (ablative singular)
äänteistöiltäsi (ablative plural)
äänteistöllesi (allative singular)
äänteistöillesi (allative plural)
äänteistönäsi (essive singular)
äänteistöinäsi (essive plural)
äänteistöksesi (singular translative)
äänteistöiksesi (plural translative)
äänteistöttäsi (abessive singular)
äänteistöittäsi (abessive plural)
äänteistöinesi (comitative plural)
äänteistömme (nominative singular)
äänteistömme (nominative plural)
äänteistömme (accusative nominative singular)
äänteistömme (accusative nominative plural)
äänteistömme (accusative genitive singular)
äänteistömme (accusative genitive plural)
äänteistömme (genitive singular)
äänteistöjemme (genitive plural)
äänteistöämme (partitive singular)
äänteistöjämme (partitive plural)
äänteistössämme (inessive singular)
äänteistöissämme (inessive plural)
äänteistöstämme (elative singular)
äänteistöistämme (elative plural)
äänteistöömme (illative singular)
äänteistöihimme (illative plural)
äänteistöllämme (adessive singular)
äänteistöillämme (adessive plural)
äänteistöltämme (ablative singular)
äänteistöiltämme (ablative plural)
äänteistöllemme (allative singular)
äänteistöillemme (allative plural)
äänteistönämme (essive singular)
äänteistöinämme (essive plural)
äänteistöksemme (singular translative)
äänteistöiksemme (plural translative)
äänteistöttämme (abessive singular)
äänteistöittämme (abessive plural)
äänteistöinemme (comitative plural)
äänteistönne (nominative singular)
äänteistönne (nominative plural)
äänteistönne (accusative nominative singular)
äänteistönne (accusative nominative plural)
äänteistönne (accusative genitive singular)
äänteistönne (accusative genitive plural)
äänteistönne (genitive singular)
äänteistöjenne (genitive plural)
äänteistöänne (partitive singular)
äänteistöjänne (partitive plural)
äänteistössänne (inessive singular)
äänteistöissänne (inessive plural)
äänteistöstänne (elative singular)
äänteistöistänne (elative plural)
äänteistöönne (illative singular)
äänteistöihinne (illative plural)
äänteistöllänne (adessive singular)
äänteistöillänne (adessive plural)
äänteistöltänne (ablative singular)
äänteistöiltänne (ablative plural)
äänteistöllenne (allative singular)
äänteistöillenne (allative plural)
äänteistönänne (essive singular)
äänteistöinänne (essive plural)
äänteistöksenne (singular translative)
äänteistöiksenne (plural translative)
äänteistöttänne (abessive singular)
äänteistöittänne (abessive plural)
äänteistöinenne (comitative plural)
äänteistönsä (nominative singular)
äänteistönsä (nominative plural)
äänteistönsä (accusative nominative singular)
äänteistönsä (accusative nominative plural)
äänteistönsä (accusative genitive singular)
äänteistönsä (accusative genitive plural)
äänteistönsä (genitive singular)
äänteistöjensä (genitive plural)
äänteistöään (partitive singular)
äänteistöänsä (partitive singular)
äänteistöjään (partitive plural)
äänteistöjänsä (partitive plural)
äänteistössään (inessive singular)
äänteistössänsä (inessive singular)
äänteistöissään (inessive plural)
äänteistöissänsä (inessive plural)
äänteistöstään (elative singular)
äänteistöstänsä (elative singular)
äänteistöistään (elative plural)
äänteistöistänsä (elative plural)
äänteistöönsä (illative singular)
äänteistöihinsä (illative plural)
äänteistöllään (adessive singular)
äänteistöllänsä (adessive singular)
äänteistöillään (adessive plural)
äänteistöillänsä (adessive plural)
äänteistöltään (ablative singular)
äänteistöltänsä (ablative singular)
äänteistöiltään (ablative plural)
äänteistöiltänsä (ablative plural)
äänteistölleen (allative singular)
äänteistöllensä (allative singular)
äänteistöilleen (allative plural)
äänteistöillensä (allative plural)
äänteistönään (essive singular)
äänteistönänsä (essive singular)
äänteistöinään (essive plural)
äänteistöinänsä (essive plural)
äänteistökseen (singular translative)
äänteistöksensä (singular translative)
äänteistöikseen (plural translative)
äänteistöiksensä (plural translative)
äänteistöttään (abessive singular)
äänteistöttänsä (abessive singular)
äänteistöittään (abessive plural)
äänteistöittänsä (abessive plural)
äänteistöineen (comitative plural)
äänteistöinensä (comitative plural)

[ˈæːn̪t̪e̞i̯s̠tø̞]

Suomen kielen äänteistö käsittää kahdeksan vokaalia ja 17 konsonanttia.

The phones of the Finnish language include eight vowels and 17 consonants.

(linguistics, phonetics) phones (the phones of a language collectively)


äänteenmukaus

äänteenmukaus (nominative singular)
äänteenmukaukset (nominative plural)
äänteenmukaus (accusative nominative singular)
äänteenmukaukset (accusative nominative plural)
äänteenmukauksen (accusative genitive singular)
äänteenmukaukset (accusative genitive plural)
äänteenmukauksen (genitive singular)
äänteenmukausten (genitive plural)
äänteenmukauksien (genitive plural)
äänteenmukausta (partitive singular)
äänteenmukauksia (partitive plural)
äänteenmukauksessa (inessive singular)
äänteenmukauksissa (inessive plural)
äänteenmukauksesta (elative singular)
äänteenmukauksista (elative plural)
äänteenmukaukseen (illative singular)
äänteenmukauksiin (illative plural)
äänteenmukauksella (adessive singular)
äänteenmukauksilla (adessive plural)
äänteenmukaukselta (ablative singular)
äänteenmukauksilta (ablative plural)
äänteenmukaukselle (allative singular)
äänteenmukauksille (allative plural)
äänteenmukauksena (essive singular)
äänteenmukauksina (essive plural)
äänteenmukaukseksi (singular translative)
äänteenmukauksiksi (plural translative)
äänteenmukauksetta (abessive singular)
äänteenmukauksitta (abessive plural)
äänteenmukauksin (instructive plural)
See the possessive forms below. (comitative)
äänteenmukaukseni (nominative singular)
äänteenmukaukseni (nominative plural)
äänteenmukaukseni (accusative nominative singular)
äänteenmukaukseni (accusative nominative plural)
äänteenmukaukseni (accusative genitive singular)
äänteenmukaukseni (accusative genitive plural)
äänteenmukaukseni (genitive singular)
äänteenmukausteni (genitive plural)
äänteenmukauksieni (genitive plural)
äänteenmukaustani (partitive singular)
äänteenmukauksiani (partitive plural)
äänteenmukauksessani (inessive singular)
äänteenmukauksissani (inessive plural)
äänteenmukauksestani (elative singular)
äänteenmukauksistani (elative plural)
äänteenmukaukseeni (illative singular)
äänteenmukauksiini (illative plural)
äänteenmukauksellani (adessive singular)
äänteenmukauksillani (adessive plural)
äänteenmukaukseltani (ablative singular)
äänteenmukauksiltani (ablative plural)
äänteenmukaukselleni (allative singular)
äänteenmukauksilleni (allative plural)
äänteenmukauksenani (essive singular)
äänteenmukauksinani (essive plural)
äänteenmukauksekseni (singular translative)
äänteenmukauksikseni (plural translative)
äänteenmukauksettani (abessive singular)
äänteenmukauksittani (abessive plural)
äänteenmukauksineni (comitative plural)
äänteenmukauksesi (nominative singular)
äänteenmukauksesi (nominative plural)
äänteenmukauksesi (accusative nominative singular)
äänteenmukauksesi (accusative nominative plural)
äänteenmukauksesi (accusative genitive singular)
äänteenmukauksesi (accusative genitive plural)
äänteenmukauksesi (genitive singular)
äänteenmukaustesi (genitive plural)
äänteenmukauksiesi (genitive plural)
äänteenmukaustasi (partitive singular)
äänteenmukauksiasi (partitive plural)
äänteenmukauksessasi (inessive singular)
äänteenmukauksissasi (inessive plural)
äänteenmukauksestasi (elative singular)
äänteenmukauksistasi (elative plural)
äänteenmukaukseesi (illative singular)
äänteenmukauksiisi (illative plural)
äänteenmukauksellasi (adessive singular)
äänteenmukauksillasi (adessive plural)
äänteenmukaukseltasi (ablative singular)
äänteenmukauksiltasi (ablative plural)
äänteenmukauksellesi (allative singular)
äänteenmukauksillesi (allative plural)
äänteenmukauksenasi (essive singular)
äänteenmukauksinasi (essive plural)
äänteenmukaukseksesi (singular translative)
äänteenmukauksiksesi (plural translative)
äänteenmukauksettasi (abessive singular)
äänteenmukauksittasi (abessive plural)
äänteenmukauksinesi (comitative plural)
äänteenmukauksemme (nominative singular)
äänteenmukauksemme (nominative plural)
äänteenmukauksemme (accusative nominative singular)
äänteenmukauksemme (accusative nominative plural)
äänteenmukauksemme (accusative genitive singular)
äänteenmukauksemme (accusative genitive plural)
äänteenmukauksemme (genitive singular)
äänteenmukaustemme (genitive plural)
äänteenmukauksiemme (genitive plural)
äänteenmukaustamme (partitive singular)
äänteenmukauksiamme (partitive plural)
äänteenmukauksessamme (inessive singular)
äänteenmukauksissamme (inessive plural)
äänteenmukauksestamme (elative singular)
äänteenmukauksistamme (elative plural)
äänteenmukaukseemme (illative singular)
äänteenmukauksiimme (illative plural)
äänteenmukauksellamme (adessive singular)
äänteenmukauksillamme (adessive plural)
äänteenmukaukseltamme (ablative singular)
äänteenmukauksiltamme (ablative plural)
äänteenmukauksellemme (allative singular)
äänteenmukauksillemme (allative plural)
äänteenmukauksenamme (essive singular)
äänteenmukauksinamme (essive plural)
äänteenmukaukseksemme (singular translative)
äänteenmukauksiksemme (plural translative)
äänteenmukauksettamme (abessive singular)
äänteenmukauksittamme (abessive plural)
äänteenmukauksinemme (comitative plural)
äänteenmukauksenne (nominative singular)
äänteenmukauksenne (nominative plural)
äänteenmukauksenne (accusative nominative singular)
äänteenmukauksenne (accusative nominative plural)
äänteenmukauksenne (accusative genitive singular)
äänteenmukauksenne (accusative genitive plural)
äänteenmukauksenne (genitive singular)
äänteenmukaustenne (genitive plural)
äänteenmukauksienne (genitive plural)
äänteenmukaustanne (partitive singular)
äänteenmukauksianne (partitive plural)
äänteenmukauksessanne (inessive singular)
äänteenmukauksissanne (inessive plural)
äänteenmukauksestanne (elative singular)
äänteenmukauksistanne (elative plural)
äänteenmukaukseenne (illative singular)
äänteenmukauksiinne (illative plural)
äänteenmukauksellanne (adessive singular)
äänteenmukauksillanne (adessive plural)
äänteenmukaukseltanne (ablative singular)
äänteenmukauksiltanne (ablative plural)
äänteenmukauksellenne (allative singular)
äänteenmukauksillenne (allative plural)
äänteenmukauksenanne (essive singular)
äänteenmukauksinanne (essive plural)
äänteenmukaukseksenne (singular translative)
äänteenmukauksiksenne (plural translative)
äänteenmukauksettanne (abessive singular)
äänteenmukauksittanne (abessive plural)
äänteenmukauksinenne (comitative plural)
äänteenmukauksensa (nominative singular)
äänteenmukauksensa (nominative plural)
äänteenmukauksensa (accusative nominative singular)
äänteenmukauksensa (accusative nominative plural)
äänteenmukauksensa (accusative genitive singular)
äänteenmukauksensa (accusative genitive plural)
äänteenmukauksensa (genitive singular)
äänteenmukaustensa (genitive plural)
äänteenmukauksiensa (genitive plural)
äänteenmukaustaan (partitive singular)
äänteenmukaustansa (partitive singular)
äänteenmukauksiaan (partitive plural)
äänteenmukauksiansa (partitive plural)
äänteenmukauksessaan (inessive singular)
äänteenmukauksessansa (inessive singular)
äänteenmukauksissaan (inessive plural)
äänteenmukauksissansa (inessive plural)
äänteenmukauksestaan (elative singular)
äänteenmukauksestansa (elative singular)
äänteenmukauksistaan (elative plural)
äänteenmukauksistansa (elative plural)
äänteenmukaukseensa (illative singular)
äänteenmukauksiinsa (illative plural)
äänteenmukauksellaan (adessive singular)
äänteenmukauksellansa (adessive singular)
äänteenmukauksillaan (adessive plural)
äänteenmukauksillansa (adessive plural)
äänteenmukaukseltaan (ablative singular)
äänteenmukaukseltansa (ablative singular)
äänteenmukauksiltaan (ablative plural)
äänteenmukauksiltansa (ablative plural)
äänteenmukaukselleen (allative singular)
äänteenmukauksellensa (allative singular)
äänteenmukauksilleen (allative plural)
äänteenmukauksillensa (allative plural)
äänteenmukauksenaan (essive singular)
äänteenmukauksenansa (essive singular)
äänteenmukauksinaan (essive plural)
äänteenmukauksinansa (essive plural)
äänteenmukauksekseen (singular translative)
äänteenmukaukseksensa (singular translative)
äänteenmukauksikseen (plural translative)
äänteenmukauksiksensa (plural translative)
äänteenmukauksettaan (abessive singular)
äänteenmukauksettansa (abessive singular)
äänteenmukauksittaan (abessive plural)
äänteenmukauksittansa (abessive plural)
äänteenmukauksineen (comitative plural)
äänteenmukauksinensa (comitative plural)

[ˈæːn̪t̪e̞ːmˌmukɑ̝us̠]

äänteen (“of phone”) + mukaus (“adaptation”)

compound

(phonology) metaphony (sound change in which a vowel's pronunciation is affected by another)


ääntöväylä

ääntöväylä (nominative singular)
ääntöväylät (nominative plural)
ääntöväylä (accusative nominative singular)
ääntöväylät (accusative nominative plural)
ääntöväylän (accusative genitive singular)
ääntöväylät (accusative genitive plural)
ääntöväylän (genitive singular)
ääntöväylien (genitive plural)
ääntöväyläin (genitive plural rare)
ääntöväylää (partitive singular)
ääntöväyliä (partitive plural)
ääntöväylässä (inessive singular)
ääntöväylissä (inessive plural)
ääntöväylästä (elative singular)
ääntöväylistä (elative plural)
ääntöväylään (illative singular)
ääntöväyliin (illative plural)
ääntöväylällä (adessive singular)
ääntöväylillä (adessive plural)
ääntöväylältä (ablative singular)
ääntöväyliltä (ablative plural)
ääntöväylälle (allative singular)
ääntöväylille (allative plural)
ääntöväylänä (essive singular)
ääntöväylinä (essive plural)
ääntöväyläksi (singular translative)
ääntöväyliksi (plural translative)
ääntöväylättä (abessive singular)
ääntöväylittä (abessive plural)
ääntöväylin (instructive plural)
See the possessive forms below. (comitative)
ääntöväyläni (nominative singular)
ääntöväyläni (nominative plural)
ääntöväyläni (accusative nominative singular)
ääntöväyläni (accusative nominative plural)
ääntöväyläni (accusative genitive singular)
ääntöväyläni (accusative genitive plural)
ääntöväyläni (genitive singular)
ääntöväylieni (genitive plural)
ääntöväyläini (genitive plural rare)
ääntöväylääni (partitive singular)
ääntöväyliäni (partitive plural)
ääntöväylässäni (inessive singular)
ääntöväylissäni (inessive plural)
ääntöväylästäni (elative singular)
ääntöväylistäni (elative plural)
ääntöväylääni (illative singular)
ääntöväyliini (illative plural)
ääntöväylälläni (adessive singular)
ääntöväylilläni (adessive plural)
ääntöväylältäni (ablative singular)
ääntöväyliltäni (ablative plural)
ääntöväylälleni (allative singular)
ääntöväylilleni (allative plural)
ääntöväylänäni (essive singular)
ääntöväylinäni (essive plural)
ääntöväyläkseni (singular translative)
ääntöväylikseni (plural translative)
ääntöväylättäni (abessive singular)
ääntöväylittäni (abessive plural)
ääntöväylineni (comitative plural)
ääntöväyläsi (nominative singular)
ääntöväyläsi (nominative plural)
ääntöväyläsi (accusative nominative singular)
ääntöväyläsi (accusative nominative plural)
ääntöväyläsi (accusative genitive singular)
ääntöväyläsi (accusative genitive plural)
ääntöväyläsi (genitive singular)
ääntöväyliesi (genitive plural)
ääntöväyläisi (genitive plural rare)
ääntöväylääsi (partitive singular)
ääntöväyliäsi (partitive plural)
ääntöväylässäsi (inessive singular)
ääntöväylissäsi (inessive plural)
ääntöväylästäsi (elative singular)
ääntöväylistäsi (elative plural)
ääntöväylääsi (illative singular)
ääntöväyliisi (illative plural)
ääntöväylälläsi (adessive singular)
ääntöväylilläsi (adessive plural)
ääntöväylältäsi (ablative singular)
ääntöväyliltäsi (ablative plural)
ääntöväylällesi (allative singular)
ääntöväylillesi (allative plural)
ääntöväylänäsi (essive singular)
ääntöväylinäsi (essive plural)
ääntöväyläksesi (singular translative)
ääntöväyliksesi (plural translative)
ääntöväylättäsi (abessive singular)
ääntöväylittäsi (abessive plural)
ääntöväylinesi (comitative plural)
ääntöväylämme (nominative singular)
ääntöväylämme (nominative plural)
ääntöväylämme (accusative nominative singular)
ääntöväylämme (accusative nominative plural)
ääntöväylämme (accusative genitive singular)
ääntöväylämme (accusative genitive plural)
ääntöväylämme (genitive singular)
ääntöväyliemme (genitive plural)
ääntöväyläimme (genitive plural rare)
ääntöväyläämme (partitive singular)
ääntöväyliämme (partitive plural)
ääntöväylässämme (inessive singular)
ääntöväylissämme (inessive plural)
ääntöväylästämme (elative singular)
ääntöväylistämme (elative plural)
ääntöväyläämme (illative singular)
ääntöväyliimme (illative plural)
ääntöväylällämme (adessive singular)
ääntöväylillämme (adessive plural)
ääntöväylältämme (ablative singular)
ääntöväyliltämme (ablative plural)
ääntöväylällemme (allative singular)
ääntöväylillemme (allative plural)
ääntöväylänämme (essive singular)
ääntöväylinämme (essive plural)
ääntöväyläksemme (singular translative)
ääntöväyliksemme (plural translative)
ääntöväylättämme (abessive singular)
ääntöväylittämme (abessive plural)
ääntöväylinemme (comitative plural)
ääntöväylänne (nominative singular)
ääntöväylänne (nominative plural)
ääntöväylänne (accusative nominative singular)
ääntöväylänne (accusative nominative plural)
ääntöväylänne (accusative genitive singular)
ääntöväylänne (accusative genitive plural)
ääntöväylänne (genitive singular)
ääntöväylienne (genitive plural)
ääntöväyläinne (genitive plural rare)
ääntöväyläänne (partitive singular)
ääntöväyliänne (partitive plural)
ääntöväylässänne (inessive singular)
ääntöväylissänne (inessive plural)
ääntöväylästänne (elative singular)
ääntöväylistänne (elative plural)
ääntöväyläänne (illative singular)
ääntöväyliinne (illative plural)
ääntöväylällänne (adessive singular)
ääntöväylillänne (adessive plural)
ääntöväylältänne (ablative singular)
ääntöväyliltänne (ablative plural)
ääntöväylällenne (allative singular)
ääntöväylillenne (allative plural)
ääntöväylänänne (essive singular)
ääntöväylinänne (essive plural)
ääntöväyläksenne (singular translative)
ääntöväyliksenne (plural translative)
ääntöväylättänne (abessive singular)
ääntöväylittänne (abessive plural)
ääntöväylinenne (comitative plural)
ääntöväylänsä (nominative singular)
ääntöväylänsä (nominative plural)
ääntöväylänsä (accusative nominative singular)
ääntöväylänsä (accusative nominative plural)
ääntöväylänsä (accusative genitive singular)
ääntöväylänsä (accusative genitive plural)
ääntöväylänsä (genitive singular)
ääntöväyliensä (genitive plural)
ääntöväyläinsä (genitive plural rare)
ääntöväyläänsä (partitive singular)
ääntöväyliään (partitive plural)
ääntöväyliänsä (partitive plural)
ääntöväylässään (inessive singular)
ääntöväylässänsä (inessive singular)
ääntöväylissään (inessive plural)
ääntöväylissänsä (inessive plural)
ääntöväylästään (elative singular)
ääntöväylästänsä (elative singular)
ääntöväylistään (elative plural)
ääntöväylistänsä (elative plural)
ääntöväyläänsä (illative singular)
ääntöväyliinsä (illative plural)
ääntöväylällään (adessive singular)
ääntöväylällänsä (adessive singular)
ääntöväylillään (adessive plural)
ääntöväylillänsä (adessive plural)
ääntöväylältään (ablative singular)
ääntöväylältänsä (ablative singular)
ääntöväyliltään (ablative plural)
ääntöväyliltänsä (ablative plural)
ääntöväylälleen (allative singular)
ääntöväylällensä (allative singular)
ääntöväylilleen (allative plural)
ääntöväylillensä (allative plural)
ääntöväylänään (essive singular)
ääntöväylänänsä (essive singular)
ääntöväylinään (essive plural)
ääntöväylinänsä (essive plural)
ääntöväyläkseen (singular translative)
ääntöväyläksensä (singular translative)
ääntöväylikseen (plural translative)
ääntöväyliksensä (plural translative)
ääntöväylättään (abessive singular)
ääntöväylättänsä (abessive singular)
ääntöväylittään (abessive plural)
ääntöväylittänsä (abessive plural)
ääntöväylineen (comitative plural)
ääntöväylinensä (comitative plural)

/ˈæːntøˌʋæy̯læ/

[ˈæːn̪t̪ø̞ˌʋæy̯læ]

Near-synonym: ääniväylä

(anatomy, phonetics) supraglottic vocal tract (the cavity where sounds are articulated; in humans, includes the pharynx and the oral and nasal cavities)


âm phụt

[ʔəm˧˧ fut̚˧˨ʔ]

[ʔəm˧˧ fʊk̚˨˩ʔ]

[ʔəm˧˧ fʊk͡p̚˨˩˨]

âm (“sound”) + phụt (“to eject”). Coined by linguists Cao Xuân Hạo & Hoàng Dũng (2004).


âm quặt lưỡi

[ʔəm˧˧ kwat̚˧˨ʔ lɨəj˦ˀ˥]

[ʔəm˧˧ kwak̚˨˩ʔ lɨj˧˨]

[ʔəm˧˧ wak̚˨˩˨ lɨj˨˩˦]

âm (“sound”) + quặt (“to turn”) + lưỡi (“tongue”).


âm tắc

[ʔəm˧˧ tak̚˧˦]

[ʔəm˧˧ tak̚˦˧˥]

[ʔəm˧˧ tak̚˦˥]

âm (“sound”) + tắc (“to stop”), calque of Chinese 塞音.


level tone

(phonetics) A tone whose pitch is consistent or level throughout a syllable.


falling tone

(phonetics) A tone whose pitch falls or decreases during the syllable.


rising tone

(phonetics) A tone whose pitch rises or increases during the syllable.


perseverative assimilation

en-noun

perseverative assimilation (countable and uncountable, plural perseverative assimilations)

progressive assimilation
progressive assimilation#English

(phonetics) Synonym of progressive assimilation


odbitka

odbitkowy (adjective)
odbitka (nominative singular)
odbitki (nominative plural)
odbitki (genitive singular)
odbitek (genitive plural)
odbitce (dative singular)
odbitkom (dative plural)
odbitkę (accusative singular)
odbitki (accusative plural)
odbitką (instrumental singular)
odbitkami (instrumental plural)
odbitce (locative singular)
odbitkach (locative plural)
odbitko (singular vocative)
odbitki (plural vocative)

From odbić + -ka. Calque of German Abdruck. First attested in 1781. Compare Kashubian òdbitka and Silesian ôdbitka.

(prosody) anacrusis (unstressed syllable at the start of a verse)


perlambangan bunyi

id-noun

perlambangan bunyi (plural perlambangan-perlambangan bunyi)

Compound of perlambangan + bunyi (“sound”), Calque of Dutch klanksymboliek (“sound symbolism”).

clq

(linguistics, phonology) sound symbolism


antiformant

(phonetics) A band of frequencies, in a sound spectrum, whose intensity has been weakened; these exist in nasal sounds as the nasal cavities absorb energy and weaken some frequency bands.


díghlórú

head

díghlórú m (genitive singular díghlóraithe)

díghlóraithe (genitive singular)
nominative (indefinite)
díghlórú (indefinite singular)
vocative (indefinite)
a dhíghlórú (indefinite singular)
genitive (indefinite)
díghlóraithe (indefinite singular)
dative (indefinite)
nominative (definite)
an díghlórú (definite singular)
genitive (definite)
an díghlóraithe (definite singular)
dative (definite)
leis an díghlórú (definite singular)
don díghlórú (definite singular)
díghlórú
dhíghlórú
ndíghlórú


peleburan

(phonology) coalescence: the merging of two segments into one.

(phonology) a type of sound change where two or more sounds merge into one.


ܙܝܘܥܐ

aii-adjective

ܙܵܝܘܿܥܵܐ • (zāyōˁā) (feminine ܙܵܝܘܿܥܬܵܐ (zāyōˁtā), plural ܙܵܝܘܿܥܹ̈ܐ (zāyōˁē))

ܙܵܝܘܿܥܵܐ (canonical)
zāyōˁā (romanization)
ܙܵܝܘܿܥܬܵܐ (feminine)
ܙܵܝܘܿܥܹ̈ܐ (plural)

Root
 ܙ ܘ ܥ (z w ˁ)
 0 terms
Active adjective of the verb ܙܵܐܹܥ (zāˀēˁ, “to move, be in motion”).

(grammar, phonetics) marked with a vowel


stwardniały

pl-adj

stwardniały (comparative bardziej stwardniały, superlative najbardziej stwardniały, no derived adverb)

bardziej stwardniały (comparative)
najbardziej stwardniały (superlative)
stwardniały (masculine nominative singular)
stwardniała (feminine nominative singular)
stwardniałe (neuter nominative singular)
stwardniali (nominative plural virile)
stwardniałe (nominative plural)
stwardniałego (genitive masculine singular)
stwardniałej (feminine genitive singular)
stwardniałego (genitive neuter singular)
stwardniałych (genitive plural)
stwardniałych (genitive plural virile)
stwardniałemu (dative masculine singular)
stwardniałej (dative feminine singular)
stwardniałemu (dative neuter singular)
stwardniałym (dative plural)
stwardniałym (dative plural virile)
stwardniałego (accusative animate masculine singular)
stwardniały (accusative inanimate masculine singular)
stwardniałą (accusative feminine singular)
stwardniałe (accusative neuter singular)
stwardniałych (accusative plural virile)
stwardniałe (accusative plural)
stwardniałym (instrumental masculine singular)
stwardniałą (feminine instrumental singular)
stwardniałym (instrumental neuter singular)
stwardniałymi (instrumental plural)
stwardniałymi (instrumental plural virile)
stwardniałym (locative masculine singular)
stwardniałej (feminine locative singular)
stwardniałym (locative neuter singular)
stwardniałych (locative plural)
stwardniałych (locative plural virile)

(phonology, of a consonant) hardened (having loss softness)


oblique tone

(Chinese phonetics) A tone that is not level or consistent throughout a syllable.


departing tone

(Chinese phonetics) One of the four tones of Middle and modern Chinese, written with a grave accent (`).


neutral tone

(Chinese phonetics) The lack of one of the four primary phonetic tones of Chinese, sometimes viewed as a tone in its own right. The neutral tone is unmarked in Hanyu Pinyin.


遅下がり

遅下がり (canonical)
ososagari (romanization)

特にアクセントのある「高」に続く「低」の拍でピッチが一部または全体に高く留まって，ピッチ下降時点が遅れる現象はアクセントの「遅下がり」（杉藤 1980，Hasegawa and Hata 1995）として知られている．

2018, 佐藤大和, “自発発話データから見たアクセントの遅下がり現象”, in 第 32 回日本音声学会全国大会予稿集, pages 66-71:

アクセント核 アクセント核#Japanese

(Japanese phonology) the phenomenon where the drop in pitch is delayed, causing subsequent morae to be (partially) as high as or even higher in pitch than the accent kernel (アクセント核)


下がり目

下がり目 (canonical)
sagarime (romanization)

「男の子」という単語について言うと、「トコ」から「ノコ」に移るところで音が下がる（それをこの辞典では「オトコ＼ノコ」のように書き表す）。このように「下がり目」が「コ」と「ノ」の間にあることこそが、この語の「固有のアクセント」であると言える。

2016, NHK日本語発音アクセント辞典, Tokyo: NHK出版, →ISBN, II アクセントの示し方について, page [8]:

period of time when something (especially market prices) starts to drop

(Japanese phonology) a phonemic pitch drop (often denoted as ＼)


intonational phrase

en-noun

intonational phrase (plural intonational phrases)

(phonology) A chunk of spoken language containing its own melody or intonation pattern.


phonological phrase

phonological phrase (plural phonological phrases)

(phonology) A unit of speech that groups together one or more clitic groups.


phonological hierarchy

phonological hierarchy (plural phonological hierarchies)

(phonology) A series of increasingly smaller regions of a phonological utterance, each nested within the next highest region.


preglottalizowany

pl-adj

preglottalizowany (not comparable, no derived adverb)

preglottalizowany (masculine nominative singular)
preglottalizowana (feminine nominative singular)
preglottalizowane (neuter nominative singular)
preglottalizowani (nominative plural virile)
preglottalizowane (nominative plural)
preglottalizowanego (genitive masculine singular)
preglottalizowanej (feminine genitive singular)
preglottalizowanego (genitive neuter singular)
preglottalizowanych (genitive plural)
preglottalizowanych (genitive plural virile)
preglottalizowanemu (dative masculine singular)
preglottalizowanej (dative feminine singular)
preglottalizowanemu (dative neuter singular)
preglottalizowanym (dative plural)
preglottalizowanym (dative plural virile)
preglottalizowanego (accusative animate masculine singular)
preglottalizowany (accusative inanimate masculine singular)
preglottalizowaną (accusative feminine singular)
preglottalizowane (accusative neuter singular)
preglottalizowanych (accusative plural virile)
preglottalizowane (accusative plural)
preglottalizowanym (instrumental masculine singular)
preglottalizowaną (feminine instrumental singular)
preglottalizowanym (instrumental neuter singular)
preglottalizowanymi (instrumental plural)
preglottalizowanymi (instrumental plural virile)
preglottalizowanym (locative masculine singular)
preglottalizowanej (feminine locative singular)
preglottalizowanym (locative neuter singular)
preglottalizowanych (locative plural)
preglottalizowanych (locative plural virile)

Calque of English preglottalized. By surface analysis, preglottalizować + -any.

surf

Beekes dodatkowo zaznacza, że w najnowszej wersji teorii glottalnej spółgłoski glottalizowane były preglottalizowane, tj. glottalizacja następowała przed daną głoską.

2022, Dariusz R. Piwowarczyk, Rekonstrukcja praindoeuropejskiego systemu fonologicznego:

Beekes additionally points out that in the latest version of glottal theory, glottalized consonants were preglottalized, i.e., the glottalization occurred before the given voicing.


アクセント句

アクセント句 (canonical)
akusento-ku (romanization)

[a̠kɯ̟̊sẽ̞nto̞kɯ̟]

一つ以上の形態素が連なって作られるアクセント的まとまりのことをアクセント句と呼ぶ．アクセント句の境界は，必ず形態素の境界でもある．アクセント句と文節は，しばしば一致する．東京方言においては，アクセント句内に，たかだか一つ，音の高さが下降する箇所がある．

2013, 鈴木雅之, 黒岩龍, 印南圭祐, 小林俊平, 清水信哉, 峯松信明, 広瀬啓吉, “条件付き確率場を用いた日本語東京方言のアクセント結合自動推定”, in 電子情報通信学会論文誌 D, volume 96, number 3, The Institute of Electronics, Information and Communication Engineers, →ISSN, pages 644-654:

「アクセント句」は音韻上の区切りであるが、統語上の文節における区切りとはずれがあることが知られている。

2016, 大山理惠, オオヤマリエ, 日本語学習者におけるアクセント句の習得: 音声指導を重視した授業実践の効果, Doshisha University:

アクセント核(かく) アクセント核#Japanese

(Japanese phonology) accent phrase; a unit in Japanese phonology distinguished by it containing at most one accent kernel (アクセント核(かく) (akusento-kaku))


リンキング

[ɾʲĩŋʲkʲĩŋɡɯ̟]

(phonetics) linking; connected speech (esp. in the context of English phonology; see linking r)


リンキング

リンキングする (canonical)
rinkingu suru (romanization)
リンキングし (stem)
リンキングした (past)
リンキングし
rinkingu shi
リンキングする
rinkingu suru
リンキングすれ
rinkingu sure
リンキングせよ (imperative literary)
リンキングしろ (colloquial imperative)
rinkingu seyo (imperative literary)
rinkingu shiro (colloquial imperative)
リンキングされる (passive)
rinkingu sareru (passive)
リンキングさせる (causative)
リンキングさす (causative)
rinkingu saseru (causative)
rinkingu sasu (causative)
リンキングできる (potential)
rinkingu dekiru (potential)
リンキングしよう (volitional)
rinkingu shiyō (volitional)
リンキングしない (negative)
rinkingu shinai (negative)
リンキングせず (continuative negative)
rinkingu sezu (continuative negative)
リンキングします (formal)
rinkingu shimasu (formal)
リンキングした (perfective)
rinkingu shita (perfective)
リンキングして (conjunctive)
rinkingu shite (conjunctive)
リンキングすれば (conditional hypothetical)
rinkingu sureba (conditional hypothetical)

[ɾʲĩŋʲkʲĩŋɡɯ̟]

(phonology) to get linked (esp. in the context of English phonology; see linking r)


nurse merger

/ˈnɚs ˌmɚd͡ʒɚ/

/ˈnɜːs ˌmɜːd͡ʒə/

/ˈnɵːs ˌmɵːd͡ʒɘ/

/ˈnʌɾs ˌmɛɾd͡ʒəɾ/

/ˈnʌɹs ˌmɛɹd͡ʒɚ/

/ˈnʌɹs ˌmʌɹd͡ʒɚ/

/ˈnʌɹs ˌmɛɹd͡ʒɚ/

Another point on which Smart insists is the distinction between serf and surf […] A distinction can of course be made, and without much difficulty, by those who think of it, and is made by those who have formed a habit of doing so; but the distinction is so rarely made as to amount almost to pedantry […]

[1869, Alexander John Ellis, “III. On the Pronunciation of English in the Sixteenth Century, and its Gradual Change during the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, in On Early English Pronunciation, with Especial Reference to Shakespeare and Chaucer […] , volume I, London: Published for the Philological Society by Asher & Co., page 202:

Levelling of ME /irC/ and /urC/, which Orton assumes for the whole of the North (S. Durham §§411-13), has not taken place in Dent and S.We, where ME /urC/ remains (4:46).

[1967, Bertil Hedevind, The Dialect of Dentdale in the West Riding of Yorkshire, Uppsala: Appelbergs Boktryckeri AB, § 4.8, page 98:

(phonology) A phonemic merger occuring in most present accents of English where historic /ɛr/, /ɪr/, /ʊr~ʌr/ are pronounced identically.


formantowy

pl-adj

formantowy (not comparable, no derived adverb)

formantowy (masculine nominative singular)
formantowa (feminine nominative singular)
formantowe (neuter nominative singular)
formantowi (nominative plural virile)
formantowe (nominative plural)
formantowego (genitive masculine singular)
formantowej (feminine genitive singular)
formantowego (genitive neuter singular)
formantowych (genitive plural)
formantowych (genitive plural virile)
formantowemu (dative masculine singular)
formantowej (dative feminine singular)
formantowemu (dative neuter singular)
formantowym (dative plural)
formantowym (dative plural virile)
formantowego (accusative animate masculine singular)
formantowy (accusative inanimate masculine singular)
formantową (accusative feminine singular)
formantowe (accusative neuter singular)
formantowych (accusative plural virile)
formantowe (accusative plural)
formantowym (instrumental masculine singular)
formantową (feminine instrumental singular)
formantowym (instrumental neuter singular)
formantowymi (instrumental plural)
formantowymi (instrumental plural virile)
formantowym (locative masculine singular)
formantowej (feminine locative singular)
formantowym (locative neuter singular)
formantowych (locative plural)
formantowych (locative plural virile)

(relational, acoustics, phonetics) formant


Italian a

It will, perhaps, be objected, that the most frequent short sound of a, as heard in cat, rat, mat, carry, marry, parry, is the short sound of the Italian a in father, car, mar, par, and not the short sound of the a in care, mare, and pare;

1791, John Walker, A Critical Pronouncing Dictionary and Expositor of the English Language, London: G. G. J. and J. Robinson, page 9:

The latter sound, a in all, used to be called the ‘German a’ by older English grammarians, in opposition to the a in father, named the ‘Italian a.’ In point of fact, there is no such sound as this so-called German a in received German pronunciation, all German a’s, whether long or short, being pronounced as Italian a’s, i. e. as ‘pure’ [ā], when long, and [a], when short.

1885, Wilhelm Viëtor, German Pronunciation: Practice and Theory, Heilbronn: Henninger Bros., page 22:

The Italian a, numbered 2, is going through a transition in American speech. In British speech it is fixed as a broad sound; the use of a as in father being much more common in England than in America. Italian a as in last, past, fast, grass in this country is hardly heard west of the Hudson.

1920, Charles Henry Woolbert, The Fundamentals of Speech: A Behavioristic Study of the Underlying Principles of Speaking and Reading, New York and London: Harper & Brothers, page 293:

(phonetics, orthoepy) The speech sound represented by the letter A in the Italian language. The open central unrounded vowel (IPA: [ä]).


همگونی

ام این بازی در اصل قایمباشک است؛ قایم + باش + پسوند اسمسازِ «ک». طی فرایندی به نام همگونی (به دلیل سهولت تلفظ)، حرف «ب» باشک در کنار «م» قایم تبدیل به ماشک شده است.

2024 January 30, Neda Valipour, “«قایمموشک» در اصل چه بوده است؟ [What was "hide and seek" originally called?]”, in Iranian Students' News Agency:

The original name of this game is qaim-bashak; Qaim + bash + the noun-forming suffix 'k'. Through a process called assimilation (due to ease of pronunciation), the letter 'b' in 'bashak' and the 'm' in 'qaim' turned into 'mashk'.


fonemë

fonemë (indefinite nominative singular)
fonema (definite nominative singular)
fonema (indefinite nominative plural)
fonemat (definite nominative plural)
fonemë (accusative indefinite singular)
fonemën (accusative definite singular)
fonema (accusative indefinite plural)
fonemat (accusative definite plural)
foneme (dative indefinite singular)
fonemës (dative definite singular)
fonemave (dative indefinite plural)
fonemave (dative definite plural)
foneme (ablative indefinite singular)
fonemës (ablative definite singular)
fonemash (ablative indefinite plural)
fonemave (ablative definite plural)


monoftongizácia

sk-noun

monoftongizácia f (relational adjective monoftongizačný)

monoftongizačný (adjective relational)
nominative
monoftongizácia (singular)
monoftongizácie (plural)
genitive
monoftongizácie (singular)
monoftongizácií (plural)
dative
monoftongizácii (singular)
monoftongizáciám (plural)
accusative
monoftongizáciu (singular)
locative
monoftongizáciách (plural)
instrumental
monoftongizáciou (singular)
monoftongizáciami (plural)

Internationalism; compare English monophthongization.


monoftongizacja

monoftongizacja (nominative singular)
monoftongizacji (genitive singular)
monoftongizacji (dative singular)
monoftongizację (accusative singular)
monoftongizacją (instrumental singular)
monoftongizacji (locative singular)
monoftongizacjo (singular vocative)

Internationalism; compare English monophthongization. By surface analysis, monoftong + -izacja. First attested in 1911. Compare Silesian mōnoftōngizacyjŏ.

surf

(phonetics) monophthongization (the process of becoming monophthong, for a diphthong or triphthong)