я

Питам го я: — Ти ли си бре, момче, телеграфният? А он: — Я.
Pitam go ja: — Ti li si bre, momče, telegrafnijat? A on: — Ja.
I ask him: "Are you the telegrapher, boy?", and he says: "I am."


мачка

bg-noun

ма́чка • (máčka) f (masculine мачо́к or мачо́р)

ма́чка (canonical)
máčka (romanization)
мачо́к (masculine)
мачо́р (masculine)
ма́чка (indefinite singular)
ма́чки (indefinite plural)
ма́чката (definite singular)
ма́чките (definite plural)
ма́чке (singular vocative)
ма́чки (plural vocative)

Inherited from Proto-Slavic *mačьka, probably of onomatopoeic origin.


пеперуда

пеперу́да • (peperúda) f (relational adjective пеперу́ден, diminutive пеперу́дка)

пеперу́да (canonical)
peperúda (romanization)
пеперу́ден (adjective relational)
пеперу́дка (diminutive)
пеперу́да (indefinite singular)
пеперу́ди (indefinite plural)
пеперу́дата (definite singular)
пеперу́дите (definite plural)
пеперу́до (singular vocative)
пеперу́ди (plural vocative)

bg-ndecl

пеперу́да<(v)>

From Proto-Slavic *perperǫda, *perperǫga, *perperuxa, *perperica, of disputed origin:
* Mladenov: Derived via reduplication from Proto-Slavic *perti, *pьrati (“to fly, to propagate”) or *pero (“feather”).
* Meyer: Wanderword, akin to Latin papīlio (“butterfly”), Romanian paparugă (“ladybug”), Italian parpaglione (“butterfly”), possibly of onomatopoeic nature.
* Ultimately derived from Proto-Kartvelian *p̣erp̣er- (“butterfly”).
The ending has been compared to the suffix of Greek πεταλούδα (petaloúda, “butterfly”), itself of unclear origin.


ланита

bg-noun

лани́та • (laníta) f

лани́та (canonical)
laníta (romanization)
лани́та (indefinite singular)
лани́ти (indefinite plural)
лани́тата (definite singular)
лани́тите (definite plural)


коч

коч • (koč) m (relational adjective ко́чи)

koč (romanization)
ко́чи (adjective relational)
коч (indefinite singular)
ко́чове (indefinite plural)
ко́чът (definite singular subjective)
ко́човете (definite plural subjective)
ко́ча (definite objective singular)
ко́човете (definite objective plural)
ко́ча (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish قوچ (koç, “ram”).


таз

Каква е таз книга?

(regional, nonstandard or poetic) Alternative form of тази (tazi) (the feminine singular of този (tozi)); this, this one, that, that one, the one, she


тез

Познаваш ли тез хора?

(regional, nonstandard or poetic) alternative form of тези (tezi) (the plural of този (tozi)); these, these ones, those, those ones, the ones, they


оназ

Познаваш ли оназ жена?

онази онази#Bulgarian

(regional, nonstandard or poetic) alternative form of онази (onazi) (the feminine singular of онзи (onzi)); that, that one, the one, she


онуй

Познаваш ли онуй дете?

онова онова#Bulgarian

(regional, nonstandard or poetic) alternative form of онова (onova) (the neuter singular of онзи (onzi)); that, that one


онез

Познаваш ли онез хора?

онези онези#Bulgarian

(regional, nonstandard or poetic) Alternative form of онези (onezi)


тоз

Познаваш ли тоз чове́к?

Много е умен тоз Петър.
Mnogo e umen toz Petǎr.
He’s very clever, Peter is.

(regional, nonstandard or poetic) Alternative form of този (tozi); this, that, this one, that one, he


ний

Ний сме по-високи от теб.

(regional, nonstandard or poetic) Alternative form of ние (nie) (the first-person plural pronoun in the nominative case, used as the subject of a verb); we


вий

Вий двамата сте по-високи от мен.

[…] а вий... вий сте идиоти!

1872-73, Hristo Botev, In the Tavern, Nezavisimost (newspaper):

Вий нали бяхте министър в София?

1895, Aleko Konstantinov, Baj Ganjo Visits Jireček:

(regional, nonstandard or poetic) Alternative form of вие (vie) (the second-person plural pronoun in the nominative case, used as the subject of a verb); you


туй

Туй вино идва от Франция.

Какво е туй?

После съжаляваше за туй, което беше казала.

Afterwards she was sorry for what she’d said.

Posle sǎžaljavaše za tuj, koeto beše kazala.

(regional, nonstandard or poetic) alternative form of това (tova) (the neuter singular of този (tozi)); this, this one, that, that one, the one, it


дибек

bg-noun

дибе́к • (dibék) m

дибе́к (canonical)
dibék (romanization)
дибе́к (indefinite singular)
дибе́ци (indefinite plural)
дибе́кът (definite singular subjective)
дибе́ците (definite plural subjective)
дибе́ка (definite objective singular)
дибе́ците (definite objective plural)
дибе́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish دیبك (dibek).

bor+

<i class="Latn mention" lang="tr">dibek</i>

токма́к токмак#Bulgarian

large mortar of stone, being in some places communal property, especially those where there have been Turks, used with a large wooden rod for pestle called токма́к (tokmák)


токмак

bg-noun

токма́к • (tokmák) m

токма́к (canonical)
tokmák (romanization)
токма́к (indefinite singular)
токма́ци (indefinite plural)
токма́кът (definite singular subjective)
токма́ците (definite plural subjective)
токма́ка (definite objective singular)
токма́ците (definite objective plural)
токма́ка (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish طوقماق (tokmak).

bor+

дибе́к дибек#Bulgarian

large wooden rod for pestle, used in conjunction with a large mortar of stone called дибе́к (dibék)


принцеса

bg-noun

принце́са • (princésa) (masculine принц)

принце́са (canonical)
princésa (romanization)
принц (masculine)
принце́са (indefinite singular)
принце́си (indefinite plural)
принце́сата (definite singular)
принце́сите (definite plural)

(regional) a type of grilled sandwich topped with mince meat and cheese.


чивия

чиви́я • (čivíja) f

чиви́я (canonical)
čivíja (romanization)
чиви́я (indefinite singular)
чиви́и (indefinite plural)
чиви́ята (definite singular)
чиви́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish چیوی (çivi), see there for cognates.

bor+

<i class="Latn mention" lang="tr">çivi</i>


панджар

bg-noun

панджа́р • (pandžár) m

панджа́р (canonical)
pandžár (romanization)
панджа́р (indefinite singular)
панджа́рят (definite singular subjective)
панджа́ря (definite objective singular)

bg-ndecl

панджа́р</n:sg>

Borrowed from Ottoman Turkish پانجار (pancar, “beetroot”), from Armenian բանջար (banǰar, “edible greens, vegetable”), from Old Armenian բանջար (banǰar, “edible greens, vegetable”).


телтия

bg-noun

телти́я • (teltíja) f

телти́я (canonical)
teltíja (romanization)
телти́я (indefinite singular)
телти́и (indefinite plural)
телти́ята (definite singular)
телти́ите (definite plural)

Borrowed from Ottoman Turkish تگلتی (teğelti).

bor+

<i class="Latn mention" lang="tr">teğelti</i>

Левски имаше къса мартинка, която загъваше в тилтията и вързуваше изотзад на коня си, на седлото; един револвер с бяла дръжка и една кама; облечен в цивилни опънати дрехи, с фес. Отвън наглед божа кравичка, а отвътре – страшен лев... Отидохме на хаджи Хаузовото кафене, та пихме по две кавета селямет парасъ – за кръчма. Аз слязох от коня си, а Левски на коня отгоре пи си каветата, ако и да го канеха да слезе. Лисица на пазар излиза ли?...

1874, Минчо Кънчев, Видрица:

Levski imaše kǎsa martinka, kojato zagǎvaše v tiltijata i vǎrzuvaše izotzad na konja si, na sedloto; edin revolver s bjala drǎžka i edna kama; oblečen v civilni opǎnati drehi, s fes. Otvǎn nagled boža kravička, a otvǎtre – strašen lev... Otidohme na hadži Hauzovoto kafene, ta pihme po dve kaveta seljamet paras – za krǎčma. Az sljazoh ot konja si, a Levski na konja otgore pi si kavetata, ako i da go kaneha da sleze. Lisica na pazar izliza li?...


чичопей

bg-noun

чичопе́й • (čičopéj) m

чичопе́й (canonical)
čičopéj (romanization)
чичопе́й (indefinite singular)
чичопе́и (indefinite plural)
чичопе́ят (definite singular subjective)
чичопе́ите (definite plural subjective)
чичопе́я (definite objective singular)
чичопе́ите (definite objective plural)
чичопе́я (count-form plural)
чичопе́ю (singular vocative)
чичопе́и (plural vocative)

bg-ndecl

чичопе́й<(v)>

Of onomatopoeic origin, from the call чи-чи (či-či, “chirp-chirp”) + -о- (-o-) + пей (pej, “song”).

по́йна пти́ца

пей (pej, “song”), певе́ц (pevéc, “singer”)

(rare, regional) pseudonym of chickadees (passerine songbird)


харен

bg-adj

ха́рен • (háren) (diminutive ха́рничък, adverb ха́рно)

ха́рен (canonical)
háren (romanization)
ха́рничък (diminutive)
ха́рно (adverb)
ха́рен (indefinite masculine)
ха́рна (feminine indefinite)
ха́рно (indefinite neuter)
ха́рни (indefinite plural)
ха́рният (definite masculine subjective)
ха́рната (definite feminine subjective)
ха́рното (definite neuter subjective)
ха́рните (definite plural subjective)
ха́рния (definite masculine objective)
ха́рната (definite feminine objective)
ха́рното (definite neuter objective)
ха́рните (definite objective plural)
по́-ха́рен (comparative indefinite masculine)
по́-ха́рна (comparative feminine indefinite)
по́-ха́рно (comparative indefinite neuter)
по́-ха́рни (comparative indefinite plural)
по́-ха́рният (comparative definite masculine subjective)
по́-ха́рната (comparative definite feminine subjective)
по́-ха́рното (comparative definite neuter subjective)
по́-ха́рните (comparative definite plural subjective)
по́-ха́рния (comparative definite masculine objective)
по́-ха́рната (comparative definite feminine objective)
по́-ха́рното (comparative definite neuter objective)
по́-ха́рните (comparative definite objective plural)
на́й-ха́рен (indefinite masculine superlative)
на́й-ха́рна (feminine indefinite superlative)
на́й-ха́рно (indefinite neuter superlative)
на́й-ха́рни (indefinite plural superlative)
на́й-ха́рният (definite masculine subjective superlative)
на́й-ха́рната (definite feminine subjective superlative)
на́й-ха́рното (definite neuter subjective superlative)
на́й-ха́рните (definite plural subjective superlative)
на́й-ха́рния (definite masculine objective superlative)
на́й-ха́рната (definite feminine objective superlative)
на́й-ха́рното (definite neuter objective superlative)
на́й-ха́рните (definite objective plural superlative)

From Ancient Greek χάρις (kháris, “goodwill”) + -ен (-en). Also loaned into Macedonian арен (aren), Romanian harnic.

der

мене да споменеш мамо, Богдан харен юнак.

a. 1868, Божан Ангелов и Христо Вакарелски, editors, ТРЕМ НА БЪЛГАРСКАТА НАРОДНА ИСТОРИЧЕСКА ЕПИКА, IV. Екове от българските букаци и тъмни дъбрави (хайдушки песни). 121. Завети на Богдан юнак:

mene da spomeneš mamo, Bogdan haren junak.

Затуй е много важно какъв е – здрав да е, силен, многочеляден, харен човек, имотен, с добри очи, куражлия да е, със здрав корен, думата му да се чува, добросторник, сладкодумник, книжник... […] – Как така? Избират кой да им влезе пръв в къщата ли?
– Събират се жените от родата и решават кой в селото им е най-харен. И канят него.

2016 December 20, Росица Николова, “Обичаи и магически практики на Игнажден, според старата българска вяра”, in Ladyzone:

Zatuj e mnogo važno kakǎv e – zdrav da e, silen, mnogočeljaden, haren čovek, imoten, s dobri oči, kuražlija da e, sǎs zdrav koren, dumata mu da se čuva, dobrostornik, sladkodumnik, knižnik... […] – Kak taka? Izbirat koj da im vleze prǎv v kǎštata li?
– Sǎbirat se ženite ot rodata i rešavat koj v seloto im e naj-haren. I kanjat nego.

(colloquial, regional) good, likeable, adorable, deft


лимка

bg-noun

ли́мка • (límka) f

ли́мка (canonical)
límka (romanization)
ли́мка (indefinite singular)
ли́мки (indefinite plural)
ли́мката (definite singular)
ли́мките (definite plural)


рофия

ро́фия (canonical)
рофи́я (canonical)
rófija (romanization)
rofíja (romanization)
ро́фия (indefinite singular)
рофи́я (indefinite singular)
ро́фии (indefinite plural)
рофи́и (indefinite plural)
ро́фията (definite singular)
рофи́ята (definite singular)
ро́фиите (definite plural)
рофи́ите (definite plural)

bg-ndecl

((ро́фия<>,рофи́я<>))

Paleo-Balkan substrate word of Thracian origin, likely borrowed from the definite form of Albanian rrufé. Compare Ancient Greek ῥομφαία (rhomphaía, “spear, javelin; sword”) and Latin rhomphaea, rumpia.


грапа

bg-noun

гра́па • (grápa) f

гра́па (canonical)
grápa (romanization)
гра́па (indefinite singular)
гра́пи (indefinite plural)
гра́пата (definite singular)
гра́пите (definite plural)

Cognate with Romanian grapă. Possibly a regional form of Bulgarian гребло́ (grebló, “raker”) (cf. Serbo-Croatian гра̏бље (“rake”)) or alternatively, borrowed from Italian grappa (“hook, brace”) (?) of Germanic origin.


палачор

bg-noun

палачо́р • (palačór) m (relational adjective палачо́рски)

палачо́р (canonical)
palačór (romanization)
палачо́рски (adjective relational)
палачо́р (indefinite singular)
палачо́ри (indefinite plural)
палачо́рът (definite singular subjective)
палачо́рите (definite plural subjective)
палачо́ра (definite objective singular)
палачо́рите (definite objective plural)
палачо́ра (count-form plural)

[pɐɫɐˈt͡ʃɔr]

Likely borrowed from Turkish palaçor (“old shabby garment”), from Greek παλιατζούρα (paliatzoúra, “junk; old useless item”).

der

someone who does things in a careless, negligent or halfhearted way


комбал

bg-noun

ко́мбал • (kómbal) m

ко́мбал (canonical)
kómbal (romanization)
ко́мбал (indefinite singular)
ко́мбали (indefinite plural)
ко́мбалът (definite singular subjective)
ко́мбалите (definite plural subjective)
ко́мбала (definite objective singular)
ко́мбалите (definite objective plural)
ко́мбала (count-form plural)

Per the Bulgarian Etymological Dictionary, possibly from dialectal Ottoman Turkish [script needed] (kombulak, “oak gall”), with regressive assimilation: u - a > a - a.


пещемал

bg-noun

пещема́л • (peštemál) m (diminutive пещема́лче)

пещема́л (canonical)
peštemál (romanization)
пещема́лче (diminutive)
пещема́л (indefinite singular)
пещема́ли (indefinite plural)
пещема́лът (definite singular subjective)
пещема́лите (definite plural subjective)
пещема́ла (definite objective singular)
пещема́лите (definite objective plural)
пещема́ла (count-form plural)

Borrowed from Ottoman Turkish پشتمال (peştemal, peştamal, peştimal), پیشتمال (piştemal), from Persian پشتمال (poštmâl), from پشت (pošt, “back, rear of the body”) + مال (mâl, “cleaning”). Also borrowed in English as peshtemal. Other cognates include Albanian peshtamall, Aromanian pishtamal and Serbo-Croatian пештѐма̄љ／peštèmālj.

cog

пештѐма̄љ//peštèmālj


лъб

lǎb (romanization)
лъ́бче (diminutive)
лъб (indefinite singular)
лъ́бове (indefinite plural)
лъ́бът (definite singular subjective)
лъ́бовете (definite plural subjective)
лъ́ба (definite objective singular)
лъ́бовете (definite objective plural)
лъ́ба (count-form plural)

(regional) shell, pod (of nuts, mast, acorn)