plazivý

plazivá (nominative singular feminine)
plazivé (nominative singular neuter)
plaziví (nominative plural masculine animate)
plazivé (nominative plural masculine inanimate)
plazivé (nominative plural feminine)
plazivá (nominative plural neuter)
plazivého (genitive singular masculine animate)
plazivého (genitive singular masculine inanimate)
plazivé (genitive singular feminine)
plazivého (genitive singular neuter)
plazivých (genitive plural masculine animate)
plazivých (genitive plural masculine inanimate)
plazivých (genitive plural feminine)
plazivých (genitive plural neuter)
plazivému (dative singular masculine animate)
plazivému (dative singular masculine inanimate)
plazivé (dative singular feminine)
plazivému (dative singular neuter)
plazivým (dative plural masculine animate)
plazivým (dative plural masculine inanimate)
plazivým (dative plural feminine)
plazivým (dative plural neuter)
plazivého (accusative singular masculine animate)
plazivou (accusative singular feminine)
plazivé (accusative singular neuter)
plazivé (accusative plural masculine animate)
plazivé (accusative plural masculine inanimate)
plazivé (accusative plural feminine)
plazivá (accusative plural neuter)
plazivá (vocative singular feminine)
plazivé (vocative singular neuter)
plaziví (vocative plural masculine animate)
plazivé (vocative plural masculine inanimate)
plazivé (vocative plural feminine)
plazivá (vocative plural neuter)
plazivém (locative singular masculine animate)
plazivém (locative singular masculine inanimate)
plazivé (locative singular feminine)
plazivém (locative singular neuter)
plazivých (locative plural masculine animate)
plazivých (locative plural masculine inanimate)
plazivých (locative plural feminine)
plazivých (locative plural neuter)
plazivým (instrumental singular masculine animate)
plazivým (instrumental singular masculine inanimate)
plazivou (instrumental singular feminine)
plazivým (instrumental singular neuter)
plazivými (instrumental plural masculine animate)
plazivými (instrumental plural masculine inanimate)
plazivými (instrumental plural feminine)
plazivými (instrumental plural neuter)
plazivější (comparative)
nejplazivější (superlative)


primula

Utvořil v 18.století švédský přírodovědec Carl von Linné od latinského primulus, což je expresivní obměna/zdrobnělina adjektiva prīmus — první, vzhledem ke skutečnosti, že tyto květiny kvetou často brzy z jara, mezi prvními.


nemorosus

nemorōsus (nominative singular masculine)
nemorōsa (nominative singular feminine)
nemorōsum (nominative singular neuter)
nemorōsī (nominative plural masculine)
nemorōsae (nominative plural feminine)
nemorōsa (nominative plural neuter)
nemorōsī (genitive singular masculine)
nemorōsae (genitive singular feminine)
nemorōsī (genitive singular neuter)
nemorōsōrum (genitive plural masculine)
nemorōsārum (genitive plural feminine)
nemorōsōrum (genitive plural neuter)
nemorōsō (dative singular masculine)
nemorōsae (dative singular feminine)
nemorōsō (dative singular neuter)
nemorōsīs (dative plural masculine)
nemorōsīs (dative plural feminine)
nemorōsīs (dative plural neuter)
nemorōsum (accusative singular masculine)
nemorōsam (accusative singular feminine)
nemorōsum (accusative singular neuter)
nemorōsōs (accusative plural masculine)
nemorōsās (accusative plural feminine)
nemorōsa (accusative plural neuter)
nemorōse (vocative singular masculine)
nemorōsa (vocative singular feminine)
nemorōsum (vocative singular neuter)
nemorōsī (vocative plural masculine)
nemorōsae (vocative plural feminine)
nemorōsa (vocative plural neuter)
nemorōsō (singular masculine)
nemorōsā (singular feminine)
nemorōsō (singular neuter)
nemorōsīs (plural masculine)
nemorōsīs (plural feminine)
nemorōsīs (plural neuter)


風蝶木

[ɸɯːt͡ɕoːbokɯ]

Výraz se skládá z kandži 風 (vítr, styl), 蝶 (motýl) a 木 (strom; bylina), čtení všech je sinojaponské.

フウチョウボク (alternative)
ふうちょうぼく (hiragana)
fúčóboku (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony eurosidy II (japonština)


風露草

Výraz se skládá z kandži 風 (vítr, styl), 露 (rosa, rusko-, -ruský) a 草 (tráva; bylina), čtení všech je sinojaponské.

フウロソウ (alternative)
ふうろそう (hiragana)
fúrosó (Rōmaji)


馬銭属

Výraz se skládá z kandži 馬 (kůň), 銭 (sen; peníz, setina jenu) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení prvního a posledního je sinojaponské, čtení druhého je nepravidelné.

マチン属 (alternative)
まちんぞく (hiragana)
mačinzoku (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony euasteridy I (japonština)


waif

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q1860 (eng)-I learned some phrases-waif.wav

Přes anglo-normandské waif, snad přes starofrancouzské gayf, možná přes staroseverské veif z předpokládaného pragermánského *waif-


芹亜科

Výraz se skládá z kandži 芹 (druh haluchy Oenanthe javanica, petržel, celer), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, zbylých sinojaponské. Zároveň 亜科 znamená podčeleď.

セリ亜科 (alternative)
せりあか (hiragana)
seriaka (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony euasteridy II (japonština)

miříkové (podčeleď rostlin v botanice, nazvaná podle 芹 - haluchy Oenanthe javanica)


芹属

Výraz se skládá z kandži 芹 (druh haluchy Oenanthe javanica, petržel, celer) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení prvního je japonské, druhého sinojaponské.

セリ属 (alternative)
せりぞく (hiragana)
serizoku (Rōmaji)

halucha (rod rostlin v botanice, nazvaný podle芹 - haluchy Oenanthe javanica)


菊亜科

Výraz se skládá z kandži 菊 (chryzantéma), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské.

キク亜科 (alternative)
きくあか (hiragana)
kikuaka (Rōmaji)

hvězdnicové (podčeleď rostlin v botanice, nazvaná podle 菊 - chryzantémy Chrysanthemum × morifolium) Ramat.


čtyřlístek

čtyřlístky (nominative plural)
čtyřlístku (genitive singular)
čtyřlístků (genitive plural)
čtyřlístku (dative singular)
čtyřlístkům (dative plural)
čtyřlístky (accusative plural)
čtyřlístku (vocative singular)
čtyřlístky (vocative plural)
čtyřlístku (locative singular)
čtyřlístcích (locative plural)
čtyřlístkem (instrumental singular)
čtyřlístky (instrumental plural)

čtyřčetný dlanitě složený list jetele (Trifolium)

Ač si Cilka pevně umiňuje, že učiní, jako stará Boubelová, když ji přestal Matěj chtíti a ona si ho nemohla z mysli vypuditi, přec kouká bedlivě po louce, zdali někde v trávě nespatří nějaký čtyřlístek. Panebože! nejen jeden, nýbrž celý keřík právě vedle cesty její se vypíná. Již natahuje po něm ruku, ale včas si ještě vzpomene, „šťastné že jsou ty oči, které ho uhlídají, ale nešťastné ty ruce, které ho trhají“.


錦木

Výraz se skládá z kandži 錦 (brokát, jemné šaty, pocta) a 木 (strom), čtení obou je japonské.

ニシキギ (alternative)
にしきぎ (hiragana)
nišikigi (Rōmaji)


凌霄葉蓮

Výraz se skládá z kandži 凌 (vydržet, odvrátit, překonat, vzdorovat, nepatrný, pocta), 霄 (nebe, obloha, oblaka), 葉 (list, plocha, lalok, jehla, čepel, kopí, numerativ pro ploché věci, část, kousek) a 蓮 (lotos), čtení prvních dvou je nepravidelné, čtení třetího je japonské, čtení čtvrtého je sinojaponské.

ノウゼンハレン (alternative)
のうぜんはれん (hiragana)
nózenharen (Rōmaji)


nastorks

nastorko (nominative)
nastorkā (nominative plural)
nastorka (genitive singular)
nastorkū (genitive)
nastorkū (genitive plural)
nastorkou (dative singular)
nastorkams (dative)
nastorkams (dative plural)
nastorka (accusative singular)
nastorko (accusative)
nastorkus (accusative plural)
nastorko (instrumental singular)
nastorkās (instrumental)
nastorkās (instrumental plural)
nastorkė (locative singular)
nastorkūs (locative)
nastorkūs (locative plural)
nastorkė (vocative singular)
nastorko (vocative)
nastorkā (vocative plural)


koristekrassi

koristekrassit (nominative plural)
koristekrassin (genitive singular)
koristekrassien (genitive plural)
koristekrassit (accusative plural)
koristekrassia (singular)
koristekrasseja (plural)
koristekrassina (singular)
koristekrasseina (plural)
koristekrassiksi (singular)
koristekrasseiksi (plural)
koristekrassissa (singular)
koristekrasseissa (plural)
koristekrassista (singular)
koristekrasseista (plural)
koristekrassiin (singular)
koristekrasseihin (plural)
koristekrassilla (singular)
koristekrasseilla (plural)
koristekrassilta (singular)
koristekrasseilta (plural)
koristekrassille (singular)
koristekrasseille (plural)
koristekrassitta (singular)
koristekrasseitta (plural)
koristekrasseine (plural)
koristekrassein (plural)


klimkers

Spojením kmenů slov: „klim“ - od klimmen (stoupat, vystoupat, šplhat) a „kers“ - (řeřicha).


sarkantyúka

[ˈʃɒrkɒɲcuːkɒ]

sarkantyúkák (nominative plural)
sarkantyúkát (accusative singular)
sarkantyúkákat (accusative plural)
sarkantyúkának (dative singular)
sarkantyúkáknak (dative plural)
sarkantyúkával (instrumental singular)
sarkantyúkákkal (instrumental plural)
sarkantyúkáért (singular)
sarkantyúkákért (plural)
sarkantyúkává (singular)
sarkantyúkákká (plural)
sarkantyúkaig (singular)
sarkantyúkákig (plural)
sarkantyúkaként (singular)
sarkantyúkákként (plural)
sarkantyúkában (singular)
sarkantyúkákban (plural)
sarkantyúkán (singular)
sarkantyúkákon (plural)
sarkantyúkánál (singular)
sarkantyúkáknál (plural)
sarkantyúkába (singular)
sarkantyúkákba (plural)
sarkantyúkára (singular)
sarkantyúkákra (plural)
sarkantyúkához (singular)
sarkantyúkákhoz (plural)
sarkantyúkából (singular)
sarkantyúkaakból (plural)
sarkantyúkáról (singular)
sarkantyúkákról (plural)
sarkantyúkától (singular)
sarkantyúkáktól (plural)


金蓮花

Výraz se skládá z kandži 金 (zlato, kov, peníze, pátek, Venuše, jeden z pěti tradičních základních živlů: 火, 水, 木, 金, 土), 蓮 (lotos) a 金 (kytka, květina, květ), čtení prvních dvou je nepravidelné, čtení třetího je japonské, čtení čtvrtého je sinojaponské.

キンレンカ (alternative)
きんれんか (hiragana)
kinrenka (Rōmaji)


한련속

Výraz je fonetický přepis starokorejské složeniny 旱蓮屬 se sinokorejským čtením, kde 한/旱 znamená sucho, 련/蓮 - lotos a 속/屬 - náležet, patřit, rod, podřízený, přidružený.


karahindiba

Spojením výrazu kara ― černý; pole, země; sever a hindiba ― čekanka, které pochází z arabského هِنْدِبَاء téhož významu. Srovnej zejména francouzské endive ― čekanka. Doslova tedy vlastně něco jako „polní/planá čekanka“, „černá čekanka“.

karahindibalar (nominative plural)
karahindibayı (accusative singular)
karahindibaları (accusative plural)
karahindibanı (dative singular)
karahindibalara (dative plural)
karahindibada (locative singular)
karahindibalarda (locative plural)
karahindibandan (singular)
karahindibalardan (plural)
karahindibanın (genitive singular)
karahindibaların (genitive plural)


gyermekláncfű

Kompozitum složené ze základů gyermek — dítě, lánc — řetěz, řetízek a fű — tráva.

gyermekláncfűvek (nominative plural)
gyermekláncfűt (accusative singular)
gyermekláncfűveket (accusative plural)
gyermekláncfűnek (dative singular)
gyermekláncfűveknek (dative plural)
gyermekláncfűvel (instrumental singular)
gyermekláncfűvekkel (instrumental plural)
gyermekláncfűért (singular)
gyermekláncfűvekért (plural)
gyermekláncfűvé (singular)
gyermekláncfűvekké (plural)
gyermekláncfűig (singular)
gyermekláncfűvekig (plural)
gyermekláncfűként (singular)
gyermekláncfűvekként (plural)
gyermekláncfűben (singular)
gyermekláncfűvekben (plural)
gyermekláncfűn (singular)
gyermekláncfűvekön (plural)
gyermekláncfűnél (singular)
gyermekláncfűveknél (plural)
gyermekláncfűbe (singular)
gyermekláncfűvekbe (plural)
gyermekláncfűre (singular)
gyermekláncfűvekre (plural)
gyermekláncfűhöz (singular)
gyermekláncfűvekhöz (plural)
gyermekláncfűből (singular)
gyermekláncfűvekből (plural)
gyermekláncfűről (singular)
gyermekláncfűvekről (plural)
gyermekláncfűtől (singular)
gyermekláncfűvektől (plural)


Edelweiß

das Edelweiß (nominative singular)
die Edelweiße (nominative plural)
des Edelweiß (genitive singular)
Edelweißes (genitive singular)
der Edelweiße (genitive plural)
dem Edelweiß (dative singular)
den Edelweißen (dative plural)
das Edelweiß (accusative singular)
die Edelweiße (accusative plural)


pěnišník

[ˈpjɛnɪʃɲɪːk]


Azalee

die Azalee (nominative singular)
die Azaleen (nominative plural)
der Azalee (genitive singular)
der Azaleen (genitive plural)
der Azalee (dative singular)
den Azaleen (dative plural)
die Azalee (accusative singular)
die Azaleen (accusative plural)


azalka

Ze starořeckého ἀζαλέος (suchý - roste na suchém stanovišti), to od ἄζω - vysušuji. Viz též anglické ash.

stálezelená rostlina rodu rododendron, z čeledi vřesovcovité

Zpod jabloně vidím za obrysem azalek trám krovu.


fű

fűvek (nominative plural)
fűt (accusative singular)
fűveket (accusative plural)
fűnek (dative singular)
fűveknek (dative plural)
fűvel (instrumental singular)
fűvekkel (instrumental plural)
fűért (singular)
fűvekért (plural)
fűvé (singular)
fűvekké (plural)
fűig (singular)
fűvekig (plural)
fűként (singular)
fűvekként (plural)
fűben (singular)
fűvekben (plural)
fűn (singular)
fűvekön (plural)
fűnél (singular)
fűveknél (plural)
fűbe (singular)
fűvekbe (plural)
fűre (singular)
fűvekre (plural)
fűhöz (singular)
fűvekhöz (plural)
fűből (singular)
fűvekből (plural)
fűről (singular)
fűvekről (plural)
fűtől (singular)
fűvektől (plural)


Arnika

die Arnika (nominative singular)
die Arnikas (nominative plural)
der Arnika (genitive singular)
der Arnikas (genitive plural)
der Arnika (dative singular)
den Arnikas (dative plural)
die Arnika (accusative singular)
die Arnikas (accusative plural)


Bärenklau

[ˈbɛːʀənklaʊ̯]

der (nominative singular)
die Bärenklau (nominative singular)
die Bärenklau (nominative plural)
des (genitive singular)
der Bärenklaus (genitive singular)
der Bärenklau (genitive plural)
dem (dative singular)
der Bärenklau (dative singular)
den Bärenklau (dative plural)
den (accusative singular)
die Bärenklau (accusative singular)
die Bärenklau (accusative plural)


Schlehe

die Schlehe (nominative singular)
die Schlehen (nominative plural)
der Schlehe (genitive singular)
der Schlehen (genitive plural)
der Schlehe (dative singular)
den Schlehen (dative plural)
die Schlehe (accusative singular)
die Schlehen (accusative plural)


Thuja

die Thuja (nominative singular)
die Thujen (nominative plural)
der Thuja (genitive singular)
der Thujen (genitive plural)
der Thuja (dative singular)
den Thujen (dative plural)
die Thuja (accusative singular)
die Thujen (accusative plural)


Wiesenklee

der Wiesenklee (nominative singular)
des Wiesenklees (genitive singular)
dem Wiesenklee (dative singular)
den Wiesenklee (accusative singular)


Schafgarbe

[ˈʃaːfˌɡaʀbə]

die Schafgarbe (nominative singular)
die Schafgarben (nominative plural)
der Schafgarbe (genitive singular)
der Schafgarben (genitive plural)
der Schafgarbe (dative singular)
den Schafgarben (dative plural)
die Schafgarbe (accusative singular)
die Schafgarben (accusative plural)


Buschwindröschen

[ˈbʊʃvɪntˌʀøːsçən]

das Buschwindröschen (nominative singular)
die Buschwindröschen (nominative plural)
des Buschwindröschens (genitive singular)
der Buschwindröschen (genitive plural)
dem Buschwindröschen (dative singular)
den Buschwindröschen (dative plural)
das Buschwindröschen (accusative singular)
die Buschwindröschen (accusative plural)


Transplantation

die Transplantation (nominative singular)
die Transplantationen (nominative plural)
der Transplantation (genitive singular)
der Transplantationen (genitive plural)
der Transplantation (dative singular)
den Transplantationen (dative plural)
die Transplantation (accusative singular)
die Transplantationen (accusative plural)


wolfskers

Spojením kmenů slov wolf ― „vlk“ a kers ― třešeň, kde první komponenta přes staroholandštinu z předpokládaného pragermánského *wulfaz a druhá složka přes středoholandštinu z vulgárnělatinského ceresium, jež z klasického cerasium a to přes zdrobnělimu ze starořeckého κερασός. Srovnej zejména německé nářeční Wolfskirsche (i standardní Tollkirsche), dále např. polské lidové wilcza wiśnia, anglické death cherries, české vlčí třešně, čertova čerešeň apod.


deadly nightshade

Spojením slov deadly ― smrtící a nightshade ― blín. Doslova tedy zhruba „smrtící blín“.


çınar

çınarlar (nominative plural)
çınarı (accusative singular)
çınarları (accusative plural)
çınara (dative singular)
çınarlara (dative plural)
çınarda (locative singular)
çınarlarda (locative plural)
çınardan (singular)
çınarlardan (plural)
çınarın (genitive singular)
çınarların (genitive plural)


opylovat

Předponou o- + příponou -ovat utvořeno od substantiva pyl.

opyluji (indicative present singular first-person)
opyluješ (indicative present singular second-person)
opyluje (indicative present singular third-person)
opylujeme (indicative present plural first-person)
opylujete (indicative present plural second-person)
opylují (indicative present plural third-person)
opyluj (imperative singular second-person)
opylujme (imperative plural first-person)
opylujte (imperative plural second-person)
opyloval (participle active singular masculine animate inanimate)
opylovala (participle active singular feminine)
opylovalo (participle active singular neuter)
opylovali (participle active plural masculine animate)
opylovaly (participle active plural masculine animate feminine)
opylovala (participle active plural neuter)
opylován (participle singular masculine animate inanimate)
opylována (participle singular feminine)
opylováno (participle singular neuter)
opylováni (participle plural masculine animate)
opylovány (participle plural masculine animate feminine)
opylována (participle plural neuter)
opyluje (transgressive present singular masculine)
opylujíc (transgressive present singular feminine neuter)
opylujíce (transgressive present plural masculine feminine neuter)

nanášet pyl na samičí květy a takto je oplodňovat


różnosłupkowość

Kalk novolatinského heterostylia (které odvozeno ze starořeckých základů) utvořený pomocí substantiva słupek ― pestík; čnělka, στύλος a ajektiva różny ― různý, ἕτερος, „heteros“. Srovnej např. różnorodność, różnokształtność, różnopostaciowość apod.

różnosłupkowości (nominative plural)
różnosłupkowości (genitive singular)
różnosłupkowości (genitive plural)
różnosłupkowości (dative singular)
różnosłupkowościom (dative plural)
różnosłupkowości (accusative plural)
różnosłupkowością (instrumental singular)
różnosłupkowościami (instrumental plural)
różnosłupkowości (locative singular)
różnosłupkowościach (locative plural)
różnosłupkowości (vocative singular)
różnosłupkowości (vocative plural)


завязь

за́вязь (nominative singular)
за́вязи (nominative plural)
за́вязи (genitive singular)
за́вязей (genitive plural)
за́вязи (dative singular)
за́вязям (dative plural)
за́вязь (accusative singular)
за́вязи (accusative plural)
за́вязью (instrumental singular)
за́вязями (instrumental plural)
за́вязи (locative singular)
за́вязях (locative plural)


αειθαλής

Ze starořeckého ἀειθαλής, srovnej např. θαλερός nebo české Thálie

αειθαλές (nominative singular neuter)
αειθαλείς (nominative plural masculine)
αειθαλείς (nominative plural feminine)
αειθαλή (nominative plural neuter)
αειθαλούς (genitive singular masculine)
αειθαλούς (genitive singular feminine)
αειθαλούς (genitive singular neuter)
αειθαλών (genitive plural masculine)
αειθαλών (genitive plural feminine)
αειθαλών (genitive plural neuter)
αειθαλή (accusative singular masculine)
αειθαλή (accusative singular feminine)
αειθαλές (accusative singular neuter)
αειθαλείς (accusative plural masculine)
αειθαλείς (accusative plural feminine)
αειθαλή (accusative plural neuter)
αειθαλές (vocative singular neuter)
αειθαλείς (vocative plural masculine)
αειθαλείς (vocative plural feminine)
αειθαλή (vocative plural neuter)


závoj

závoje (nominative plural)
závoje (genitive singular)
závojů (genitive plural)
závoji (dative singular)
závojům (dative plural)
závoje (accusative plural)
závoji (vocative singular)
závoje (vocative plural)
závoji (locative singular)
závojích (locative plural)
závojem (instrumental singular)
závoji (instrumental plural)

obal výtrusorodé vrstvy pod kloboukem hub

Klobouk jest pokryt tlustými šupinami, jež střechovitě se kryjí. Někdy na okraji bývá závoj.

BERNARD, Alexander Josef. Boletus. In Ottův slovník naučný. Praha : J. Otto Ottův slovník naučný/Boletus Díl 4., s. 293–294.


岩絡み

Výraz se skládá z kandži 岩 (skála, valoun, útes), 絡 (zaplést, ovinout, zamotat) a okurigany „み“, čtení všeho je japonské. Část 絡み je II. (-i) základ slovesa 絡む (zamotat, vyvolat hádku); na styku slovních základů dochází ke změně znělosti: [ka] → [ga]

イワガラミ (alternative)
いわがらみ (hiragana)
iwagarami (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony Asteridae (japonština)

klanostěnka hortenziová Schizophragma hydrangeoides. Podle této rostliny je pojmenován rod 岩絡み属/イワガラミ属 - (klanostěnka) z tribu hortenzie, čeleď hortenziovité


島雪葛

Výraz se skládá z kandži 島 (ostrov), 雪 (sníh) a 葛 (popínavá liána; zde: Pueraria lobata), čtení všeho je japonské.

シマユキカズラ (alternative)
しまゆきかずら (hiragana)
šimajukikazura (Rōmaji)

Pileostegia viburnoides z tribu hortenzie


梅花甘茶

Výraz se skládá z kandži 梅 (meruňka japonská (Prunus mume Siebold & Zucc.), u nás častěji (chybně) překládaná jako švestka), 花 (květ, květina), 甘 (sladký) a 茶 (čaj), čtení třetího je japonské, ostatních sinojaponské.

バイカアマチャ (alternative)
ばいかあまちゃ (hiragana)
baikaamača (Rōmaji)

Platycrater serrata, syn. Platycrater arguta, syn. Viburnum serratum, syn. Hydrangea serrata z tribu hortenzie


旱蓮木

Výraz se skládá z kandži 旱 (sucho), 蓮 (lotos) a 木 (strom), čtení všech je sinojaponské.

カンレンボク (alternative)
かんれんうぼく (hiragana)
kanrenboku (Rōmaji)

druh kamptotéky Camptotheca acuminata z čeledi 沼水木科/tupelovité.


釣船草

Výraz se skládá z kandži 釣 (rybaření, úlovek, lákat, polapit, háček), 船 (loď, člun) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních dvou je japonské, posledního sinojaponské.

ツリフネソウ (alternative)
つりふねそう (hiragana)
curifunesó (Rōmaji)

druh netýkavky Impatiens textorii z čeledi 釣船草科/netýkavkovité, řád vřesovcotvaré.


令法

Výraz se skládá z kandži 令 (příkaz, staré zákony, rozkaz, dekret) a 法 (metoda, zákon, pravidlo, zásada, vzor, systém), čtení prvního je sinojaponské, čtení druhého je nepravidelné. Podle tohoto názvu rostliny je pojmenována čeleď 令法科/リョウブ科 — (jochovcovité)

リョウブ (alternative)
りょうぶ (hiragana)
rjóbu (Rōmaji)

jochovec chlupatožilný Clethra barbinervis z čeledi 令法科/jochovcovité řád vřesovcotvaré


水木目

Výraz se skládá z kandži 水 (voda), 木 (strom, dřevo) a 目 (oko, zde: řád taxonomická jednotka), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

ミズキ目 (alternative)
みずきもく (hiragana)
mizukimoku (Rōmaji)

Příloha:Vyšší botanické taxony (japonština)


躑躅目

Výraz se skládá z kandži 躑 (dřep / dřepět), 躅 (bubnovat např. prsty, poklepávat, podupávat, datlovat) a 目 (oko, zde: řád taxonomická jednotka), čtení prvních dvou je nepravidelné, čtení posledního je sinojaponské.

ツツジ目 (alternative)
つつじもく (hiragana)
cucudžimoku (Rōmaji)


鉄線

Výraz se skládá z kandži 鉄 (železo) a 線 (drát), čtení obou je sinojaponské.

テッセン (alternative)
鉄仙 (alternative)
てっせん (hiragana)
tessen (Rōmaji)

druh plaménku Clematis florida z čeledi 金鳳花科/キンポウゲ科 (pryskyřníkovité), rod 仙人草属


水木科

Výraz se skládá z kandži 水 (voda), 木 (strom) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení dvou prvních je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

ミズキ科 (alternative)
みずきか (hiragana)
mizukika (Rōmaji)


紫陽花科

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový, nachový), 陽 (světlý/mužský princip jang v čínské filosofii, Slunce, kladný), 花 (květina, květ) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních tří je nepravidelné, čtení posledního je sinojaponské.

アジサイ科 (alternative)
あじさいか (hiragana)
adžisaika (Rōmaji)


紫陽花亜科

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový, nachový), 陽 (světlý/mužský princip jang v čínské filosofii, Slunce, kladný), 花 (květina, květ), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních tří je nepravidelné, čtení posledních dvou je sinojaponské.

アジサイ亜科 (alternative)
あじさいあか (hiragana)
adžisaiaka (Rōmaji)

hortenziové (Hydrangeoideae, podčeleď v čeledi hortenziovité)


木天蓼科

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, dřevo), 天 (nebesa, obloha, vztahující se k císaři), 蓼 (rdesno peprník) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních tří je nepravidelné, čtení posledního je sinojaponské.

マタタビ科 (alternative)
またたびか (hiragana)
matatabika (Rōmaji)

aktinidiovité (Actinidiaceae, čeleď v řádu vřesovcotvaré)


zerav

zeravy (nominative plural)
zeravu (genitive singular)
zeravů (genitive plural)
zeravu (dative singular)
zeravům (dative plural)
zeravy (accusative plural)
zerave (vocative singular)
zeravy (vocative plural)
zeravu (locative singular)
zeravech (locative plural)
zeravem (instrumental singular)
zeravy (instrumental plural)

rod přízemních jehličnatých keřů, pěstovaných často v parcích

Stoupáme po Finlayson Arm Road lemované z obou stran majestátními, ale tenoučkými douglaskami, zpoza kterých čas od času vykouknou masivní zeravy, u kořenů širší než automobil.

Marjorie CELONA: Chybějící díl, z angličtiny přeložila Jana HEJNÁ. Mladá fronta, Praha


Gefäßpflanze

Složenina ze substantiv Gefäß a Pflanze.

die Gefäßpflanze (nominative singular)
die Gefäßpflanzen (nominative plural)
der Gefäßpflanze (genitive singular)
der Gefäßpflanzen (genitive plural)
der Gefäßpflanze (dative singular)
den Gefäßpflanzen (dative plural)
die Gefäßpflanze (accusative singular)
die Gefäßpflanzen (accusative plural)


花丁字

Výraz se skládá z kandži 花 (květina, květ), 丁 (ulice, okrsek, město, numerativ pro zbraně, nástroje, listy, sudé číslo, 4. znamení v kalendáři, hřebík) a 字 (čínský znak, písmeno, slovo, část vesnice), čtení prvního je japonské, druhého a třetího sinojaponské.

ハナチョウジ (alternative)
はなちょうじ (hiragana)
hanačódži (Rōmaji)


pois chiche

Ze dvou latinských označení luštěnin: pois z latinského pisum — hrách a (adjektivum) chiche přes latinské ciccum snad z cicer — cizrna.

avoir un pois chiche à la place du cerveau


藺草

Výraz se skládá z kandži 藺 (sítina) a 草 (tráva, zde: bylina), čtení obou je japonské.

イグサ (alternative)
イ草 (alternative)
いぐさ (hiragana)
igusa (Rōmaji)

sítina rozkladitá Juncus effusus/Juncus effusus var. decipiens


師管

Výraz se skládá z kandži 師 (expert, učitel, mistr, odborník) a 管 (trubka, roura, dechový nástroj, opilecké kecy, úřad, dohlížení, vedení, -vod), čtení obou je sinojaponské.

floém, lýko, leptom (rozvádí výživné organické látky z listů do ostatních částí rostliny)


tei

Z latinského tilia. Srovnej např. španělské tilo, francouzské tilleul nebo italské tiglio téhož významu.

Chipul tău și dragostea din tei mi-amintesc de ochii tăi

Tvoje tvář a láska pod lípou mně připomínají tvé oči.


蒟蒻

Výraz se skládá z kandži 蒟 (betel (Piper betle)) a 蒻 (sítina), čtení obou je sinojaponské.

コンニャク (alternative)
菎蒻 (alternative)
こんにゃく (hiragana)
konnjaku (Rōmaji)

zmijovec indický Amorphophallus konjac z čeledi áronovité.


コンニャク

Výraz je častěji používaný alternativní odborný a fonetický zápis katakanou slova 蒟蒻/菎蒻.

蒟蒻 (alternative)
菎蒻 (alternative)
konnjaku (Rōmaji)


κάλυκας

Ze starořeckého κάλυξ téhož, nebotanického významu. Zjevně sémantický kalk francouzského calice či anglického shell.

κάλυκες (nominative plural)
κάλυκα (genitive singular)
καλύκων (genitive plural)
κάλυκα (accusative singular)
κάλυκες (accusative plural)
κάλυκα (vocative singular)
κάλυκες (vocative plural)


kafranka roční

druh rostliny z čeledi laskavcovitých — Camphorosma annua


北見草

Výraz se skládá z kandži 北 (sever), 見 (vidět, naděje, šance, nápad, názor, dívat se na, viditelný) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

キタミソウ (alternative)
きたみそう (hiragana)
kitamisó (Rōmaji)

blatěnka vodní, Limosella aquatica (z čeledi 胡麻の葉草科/krtičníkovitých)


niviarsiaq

Z předpokládaného prainuitského *niviaqcǝɣa-.

vrbovka širokolistá, národní rostlina Grónska


花忍

Výraz se skládá z kandži 花 (květ, květina) a 忍 (vydržet, snést, vystát, ukrýt, zatajit, špeh, plížit se, tajnost), čtení obou je japonské.

ハナシノブ (alternative)
はなしのぶ (hiragana)
hanašinobu (Rōmaji)

druh jirnice Polemonium kiushianum z čeledi 花忍科/jirnicovité, řád vřesovcotvaré


花忍科

Výraz se skládá z kandži 花 (květ, květina), 忍 (vydržet, snést, vystát, ukrýt, zatajit, špeh, plížit se, tajnost) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

ハナシノブ科 (alternative)
はなしのぶか (hiragana)
hanašinobuka (Rōmaji)


花忍亜科

Výraz se skládá z kandži 花 (květ, květina), 忍 (vydržet, snést, vystát, ukrýt, zatajit, špeh, plížit se, tajnost), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

ハナシノブ亜科 (alternative)
はなしのぶあか (hiragana)
hanašinobuaka (Rōmaji)

podčeleď jirnicové, Polemonioideae (řád vřesovcotvaré)


樺太比翼草

Výraz se skládá z kandži 樺 (bříza), 太 (tlustý, kyprý, mohutný), 比 (srovnávat, závodit, poměr, zkratka pro Filipíny), 翼 (křídlo, trakt, strana) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvního je nepravidelné, čtení druhého japonské, čtení posleddních tří je sinojaponské. Zároveň 樺太 znamená Sachalin a 比翼草 - druh rozrazilu Veronica laxa; čili „Sachalinský rozrazil“.

カラフトヒヨクソウ (alternative)
からふとひよくそう (hiragana)
karafutohijokusó (Rōmaji)


比翼草

Výraz se skládá z kandži 比 (srovnávat, závodit, poměr, zkratka pro Filipíny), 翼 (křídlo, trakt, strana) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení je sinojaponské.

ヒヨクソウ (alternative)
ひよくそう (hiragana)
hijokusó (Rōmaji)


下り花

Výraz se skládá z kandži 下 (dole, zde: sestoupit, viset), okurigany り a 花 (květina, květ), čtení je japonské.

サガリバナ (alternative)
さがりばな (hiragana)
sagaribana (Rōmaji)


oskeruše

[ˈʔɔskɛrʊʃɛ]

oskoruše (alternative)
oskoruša (alternative dialectal)
oškeruše (alternative)
oškoruše (alternative)
oskeruší (genitive plural)
oskeruši (dative singular)
oskeruším (dative plural)
oskeruši (accusative singular)
oskeruši (locative singular)
oskeruších (locative plural)
oskeruší (instrumental singular)
oskerušemi (instrumental plural)

druh jeřábu se stejnojmennými jedlými plody


oskoruša

oskoruše (nominative plural)
oskoruše (genitive singular)
oskorúš (genitive plural)
oskoruší (genitive plural)
oskoruši (dative singular)
oskorušiam (dative plural)
oskorušu (accusative singular)
oskoruše (accusative plural)
oskoruši (locative singular)
oskorušiach (locative plural)
oskorušou (instrumental singular)
oskorušami (instrumental plural)


välimerenpihlaja

Kompozitum utvořené z Välimeri — Středozemní moře a pihlaja — jeřáb. Doslova tedy vlastně zhruba „mediteránní jeřáb“.

välimerenpihlajat (nominative plural)
välimerenpihlajan (genitive singular)
välimerenpihlajien (genitive plural)
välimerenpihlajat (accusative plural)
välimerenpihlajaa (singular)
välimerenpihlajia (plural)
välimerenpihlajana (singular)
välimerenpihlajina (plural)
välimerenpihlajaksi (singular)
välimerenpihlajiksi (plural)
välimerenpihlajassa (singular)
välimerenpihlajissa (plural)
välimerenpihlajasta (singular)
välimerenpihlajista (plural)
välimerenpihlajaan (singular)
välimerenpihlajiin (plural)
välimerenpihlajalla (singular)
välimerenpihlajilla (plural)
välimerenpihlajalta (singular)
välimerenpihlajilta (plural)
välimerenpihlajalle (singular)
välimerenpihlajille (plural)
välimerenpihlajatta (singular)
välimerenpihlajitta (plural)
välimerenpihlajine (plural)
välimerenpihlajin (plural)


ὄα

ὄᾱ (nominative singular)
ὄᾱ (nominative)
ὄαι (nominative plural)
ὄᾱς (genitive singular)
ὄαιν (genitive)
ὀῶν (genitive plural)
ὄᾳ (dative singular)
ὄαιν (dative)
ὄαις (dative plural)
ὄᾱν (accusative singular)
ὄᾱ (accusative)
ὄᾱς (accusative plural)
ὄᾱ (vocative singular)
ὄᾱ (vocative)
ὄαι (vocative plural)


peervormige lijsterbes

Několikanásobné kompozitum, doslova vlastně „hruškotvarý / hrušňovitý jeřáb“

peervormige lijsterbessen (nominative plural)


芭蕉

Výraz se skládá z kandži 芭 (banán (Musa), vonná tráva) a 蕉 (banán), čtení obou je sinojaponské.

バショウ (alternative)
ばしょう (hiragana)
bašó (Rōmaji)

banán japonský Musa basjoo z čeledi banánovité.


service tree

Spojení tree — strom a service, což je v tomto případě potomek středoanglického serves ― plod oskeruše, přes staroanglické syrf z vulgárně latinského *sorbea téhož významu, které z klasického sorbus. (Podobnost se service — služba je tedy čistě vnějšková.)


芍薬

Výraz se skládá z kandži 芍 (pivoňka (Paeonia)) a 薬 (lék), čtení obou je sinojaponské.

シャクヤク (alternative)
しゃくやく (hiragana)
šakujaku (Rōmaji)

pivoňka čínská Paeonia lactiflora z čeledi pivoňkovité.


薔薇

[t͡ɕʰjɑŋ³⁵ weɪ̯⁵⁵]


薔薇

Výraz se skládá z kandži 薔 (druh rdesna) a 薇 (podezřeň japonská (kapraďorost)), čtení obou je nepravidelné (typ džukudžikun 熟字訓). Z fonetického hlediska odvozeno ze staršího japonského 茨 ([ibara]) - šípek, trní, které samo vzniklo z [ubara] (srovnej s heianským [mubara]). Znakový zápis převzat z čínského 薔薇.

バラ (alternative)
荊棘 (alternative)
ばら (hiragana)
bara (Rōmaji)
しょうび (hiragana)
šóbi (Rōmaji)
そうび (hiragana)
sóbi (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony eurosidy I (japonština)


下野

Výraz se skládá z kandži 下 (pod, dole, klesat, dát, nízký, podřadný) a 野 (pláně, pole, venkovský, civilní způsob života, divoký (t. j. nezdomácnělý)), čtení prvního je japonské, druhého nepravidelné. Výslovnost pochází ze zkrácení starojaponského výrazu 下毛野 ([Šimo-cu-ke-no] - (Dolní Keno (毛野)), s graficky nevyjádřenou spřežkou -つ- [-cu-]). V roce 1002 poprvé použila dvorní dáma Sei Šónagon v díle Důvěrné sešity/Zápisky pod polštář/Zápisky z volných chvil termín 下野 ve smyslu tavolník - podle (výše zmíněného) místa, kde se vyskytoval.

シモツケ (alternative)
しもつけ (hiragana)
šimocuke (Rōmaji)

tavolník japonský Spiraea japonica z čeledi růžovité (薔薇科), podčeleď mandloňové (下野亜科), tribus tavolníky (下野連).


queue-de-renard

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q150 (fra)-Benoît Prieur-queue de renard.wav

queue de renard (alternative)
queues-de-renard (nominative plural)


šermukšnis

Z předpokládaného prabaltoslovanského *śermuṣ- / *kermuṣ-. Srovnej např. německé Rams, anglické ramson, české střemcha (které z předpokl. praslovanského *čermъxa).


storfrugtet røn

[ˌsd̥oɐ̯ˀˈfʁ̥ɔ̽ktɛt ʁɶn]

Kompozitum, doslova vlastně „velkoplodý jeřáb“

peervormige lijsterbessen
storfrugtete røns
storfrugtete rønnenes


jarząb domowy

jarząby domowe (nominative plural)
jarząba domowego (genitive singular)
jarząbów domowych (genitive plural)
jarząbowi domowemu (dative singular)
jarząbom domowym (dative plural)
jarząby domowe (accusative plural)
jarząbem domowym (instrumental singular)
jarząbami domowymi (instrumental plural)
jarząbie domowym (locative singular)
jarząbach domowych (locative plural)
jarząbie domowy (vocative singular)
jarząby domowe (vocative plural)


cist

cisty (nominative plural)
cistu (genitive singular)
cistů (genitive plural)
cistu (dative singular)
cistům (dative plural)
cisty (accusative plural)
ciste (vocative singular)
cisty (vocative plural)
cistu (locative singular)
cistech (locative plural)
cistem (instrumental singular)
cisty (instrumental plural)

Cistus, rostlina z čeledi cistovité, z řádu slezotvaré


半日花科

Výraz se skládá z kandži 半 (půl), 日 (slunce, den), 花 (květ, květina) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je sinojaponské, třetího japonské a čtvrtého sinojaponské (音読み). Zároveň 半日花 znamená devaterník, Helianthemum.

ハンニチバナ科 (alternative)
はんにちばなか (hiragana)
hanničibanaka (Rōmaji)


ハンニチバナ科

Výraz se skládá z fonetického zápisu v katakaně (ハンニチバナ - devaterník, [[Helianthemum]) a
kandži 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení kandži je sinojaponské (音読み).

半日花科 (alternative)
はんにちばなか (hiragana)
hanničibanaka (Rōmaji)


cist ladanový

druh rostliny z čeledi cistovitých, z řádu slezotvarých — Cistus ladanifer Lam.


cistovité

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména cist příponou -ovité, která označuje příslušnost k botanické čeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

cistovitých (genitive plural)
cistovitým (dative plural)
cistovitých (locative plural)
cistovitými (instrumental plural)

název jedné z čeledí rostlin z řádu slezotvarých; vědecký název: Cistaceae


κίστος ο λαδανοφόρος

cs-κίστος_ο_λαδανοφόρος-el-phrase-IooN-hl1


午時葵

Výraz se skládá z kandži 午 (poledne, znamení koně, doba od 11:00 do 13:00, sedmé znamení čínského zvěrokruhu), 時 (čas, hodina, doba, období) a 葵 (topolovka, sléz), čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení třetího je japonské. Zároveň 午時 znamená poledne; čili „rostlina, připomínající sléz, kvetoucí v poledne“.

ゴジアオイ (alternative)
ごじあおい (hiragana)
godžiaoi (Rōmaji)


半日花

Výraz se skládá z kandži 半 (půl), 日 (slunce, den) a 花 (květ, květina), čtení prvních dvou je sinojaponské (音読み), třetího japonské.

ハンニチバナ (alternative)
はんにちばな (hiragana)
hanničibana (Rōmaji)


kopinatý

kopinatá (nominative singular feminine)
kopinaté (nominative singular neuter)
kopinatí (nominative plural masculine animate)
kopinaté (nominative plural masculine inanimate)
kopinaté (nominative plural feminine)
kopinatá (nominative plural neuter)
kopinatého (genitive singular masculine animate)
kopinatého (genitive singular masculine inanimate)
kopinaté (genitive singular feminine)
kopinatého (genitive singular neuter)
kopinatých (genitive plural masculine animate)
kopinatých (genitive plural masculine inanimate)
kopinatých (genitive plural feminine)
kopinatých (genitive plural neuter)
kopinatému (dative singular masculine animate)
kopinatému (dative singular masculine inanimate)
kopinaté (dative singular feminine)
kopinatému (dative singular neuter)
kopinatým (dative plural masculine animate)
kopinatým (dative plural masculine inanimate)
kopinatým (dative plural feminine)
kopinatým (dative plural neuter)
kopinatého (accusative singular masculine animate)
kopinatou (accusative singular feminine)
kopinaté (accusative singular neuter)
kopinaté (accusative plural masculine animate)
kopinaté (accusative plural masculine inanimate)
kopinaté (accusative plural feminine)
kopinatá (accusative plural neuter)
kopinatá (vocative singular feminine)
kopinaté (vocative singular neuter)
kopinatí (vocative plural masculine animate)
kopinaté (vocative plural masculine inanimate)
kopinaté (vocative plural feminine)
kopinatá (vocative plural neuter)
kopinatém (locative singular masculine animate)
kopinatém (locative singular masculine inanimate)
kopinaté (locative singular feminine)
kopinatém (locative singular neuter)
kopinatých (locative plural masculine animate)
kopinatých (locative plural masculine inanimate)
kopinatých (locative plural feminine)
kopinatých (locative plural neuter)
kopinatým (instrumental singular masculine animate)
kopinatým (instrumental singular masculine inanimate)
kopinatou (instrumental singular feminine)
kopinatým (instrumental singular neuter)
kopinatými (instrumental plural masculine animate)
kopinatými (instrumental plural masculine inanimate)
kopinatými (instrumental plural feminine)
kopinatými (instrumental plural neuter)

mající tvar úzké protáhlé čepele zašpičatělé na obou koncích


juovars

juovaro (nominative)
juovarā (nominative plural)
juovara (genitive singular)
juovarū (genitive)
juovarū (genitive plural)
juovarou (dative singular)
juovarams (dative)
juovarams (dative plural)
juovara (accusative singular)
juovaro (accusative)
juovarus (accusative plural)
juovaro (instrumental singular)
juovarās (instrumental)
juovarās (instrumental plural)
juovarė (locative singular)
juovarūs (locative)
juovarūs (locative plural)
juovarė (vocative singular)
juovaro (vocative)
juovarā (vocative plural)


lazdīns

lazdīno (nominative)
lazdīnā (nominative plural)
lazdīna (genitive singular)
lazdīnu (genitive)
lazdīnu (genitive plural)
lazdīnou (dative singular)
lazdīnams (dative)
lazdīnams (dative plural)
lazdīna (accusative singular)
lazdīno (accusative)
lazdīnus (accusative plural)
lazdīno (instrumental singular)
lazdīnās (instrumental)
lazdīnās (instrumental plural)
lazdīnė (locative singular)
lazdīnūs (locative)
lazdīnūs (locative plural)
lazdīnė (vocative singular)
lazdīno (vocative)
lazdīnā (vocative plural)


žilvėtis

žilvėtio (nominative)
žilvėtē (nominative plural)
žilvėtė (genitive singular)
žilvėtiu (genitive)
žilvėtiu (genitive plural)
žilvėtiou (dative singular)
žilvėtem (dative)
žilvėtems (dative plural)
žilvėti (accusative singular)
žilvėtio (accusative)
žilvėtius (accusative plural)
žilvėtio (instrumental singular)
žilvėtēs (instrumental)
žilvėtēs (instrumental plural)
žilvėtie (locative singular)
žilvėtiūs (locative)
žilvėtiūs (locative plural)
žilvėti (vocative singular)
žilvėtio (vocative)
žilvėtē (vocative plural)


potėns

potėno (nominative)
potėnā (nominative plural)
potėna (genitive singular)
potėnu (genitive)
potėnu (genitive plural)
potėnou (dative singular)
potėnams (dative)
potėnams (dative plural)
potėna (accusative singular)
potėno (accusative)
potėnus (accusative plural)
potėno (instrumental singular)
potėnās (instrumental)
potėnās (instrumental plural)
potėnė (locative singular)
potėnūs (locative)
potėnūs (locative plural)
potėnė (vocative singular)
potėno (vocative)
potėnā (vocative plural)


sausvėitis

Složený výraz: saus (suchý) + vėita (místo, zde: stanoviště) + přípona -is, měnící rod výsledného termínu na rod mužský. Srovnej s litevským sausmedis, latinským xylosteum, polským suchodrzew.

sausvėitio (nominative)
sausvėitē (nominative plural)
sausvėitė (genitive singular)
sausvėitiu (genitive)
sausvėitiu (genitive plural)
sausvėitiou (dative singular)
sausvėitem (dative)
sausvėitems (dative plural)
sausvėiti (accusative singular)
sausvėitio (accusative)
sausvėitius (accusative plural)
sausvėitio (instrumental singular)
sausvėitēs (instrumental)
sausvėitēs (instrumental plural)
sausvėitie (locative singular)
sausvėitiūs (locative)
sausvėitiūs (locative plural)
sausvėiti (vocative singular)
sausvėitio (vocative)
sausvėitē (vocative plural)


φυλλοβόλος

φυλλοβόλα (nominative singular feminine)
φυλλοβόλο (nominative singular neuter)
φυλλοβόλοι (nominative plural masculine)
φυλλοβόλες (nominative plural feminine)
φυλλοβόλα (nominative plural neuter)
φυλλοβόλου (genitive singular masculine)
φυλλοβόλας (genitive singular feminine)
φυλλοβόλου (genitive singular neuter)
φυλλοβόλων (genitive plural masculine)
φυλλοβόλων (genitive plural feminine)
φυλλοβόλων (genitive plural neuter)
φυλλοβόλον (accusative singular masculine)
φυλλοβόλα (accusative singular feminine)
φυλλοβόλο (accusative singular neuter)
φυλλοβόλους (accusative plural masculine)
φυλλοβόλες (accusative plural feminine)
φυλλοβόλα (accusative plural neuter)
φυλλοβόλε (vocative singular masculine)
φυλλοβόλα (vocative singular feminine)
φυλλοβόλο (vocative singular neuter)
φυλλοβόλοι (vocative plural masculine)
φυλλοβόλες (vocative plural feminine)
φυλλοβόλα (vocative plural neuter)


浜靫科

Výraz se skládá z kandži 浜 (mořská pláž), 靫 (toulec) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, posledního sinojaponské.

ハマウツボ科 (alternative)
はまうつぼか (hiragana)
hamaucuboka (Rōmaji)


蠅毒草科

Výraz se skládá z kandži 蠅 (moucha), 毒 (jed), 草 (tráva; zde: bylina) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, čtení posledních tří je sinojaponské.

ハエドクソウ科 (alternative)
はえどくそうか (hiragana)
haedokusóka (Rōmaji)


鷺苔科

Výraz se skládá z kandži 鷺 (volavka), 苔 (mech, lišejník) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, posledního sinojaponské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ko) → [go]).

サギゴケ科 (alternative)
さぎごけか (hiragana)
sagigokeka (Rōmaji)


胡麻科

Výraz se skládá z kandži 胡 (nechanští lidé, např. Turci či Mongolové), 麻 (konopí) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské.

ゴマ科 (alternative)
ごまか (hiragana)
gomaka (Rōmaji)

sezamovité (Pedaliaceae), synonymum: pedaliovité


熊葛科

Výraz se skládá z kandži 熊 (medvěd), 葛 (sinomenium rod rostlin z čeledi lunoplodovitých) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

クマツヅラ科 (alternative)
くまつづらか (hiragana)
kumacuzuraka (Rōmaji)


印度蛇木亜科

Výraz se skládá z kandži 印 (razítko, pečeť), 度 (stupeň), 蛇 (had, plaz), 木 (strom, dřevo) a 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 印度 znamená Indie.

インドジャボク亜科 (alternative)
いんどじゃぼくあか (hiragana)
indodžabokuaka (Rōmaji)

zmijovnicové, název podčeledi z čeledi toješťovité z řádu hořcotvarých - Rauvolfioideae


狸藻科

Výraz se skládá z kandži 狸 (psík mývalovitý/mývalovec kuní Nyctereutes procyonoides), 藻 (vodní řasa) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

タヌキモ科 (alternative)
たぬきもか (hiragana)
tanukimoka (Rōmaji)

bublinatkovité, Lentibulariaceae, synonymum Utriculariaceae v řádu hluchavkotvaré (Lamiales)


黄花の甘菜

Výraz se skládá z kandži 黄 (žlutý), 花 (květ, květina), přivlastňovací partikule の, 甘 (sladký) a 菜 (zelenina; řepka), čtení všeho je japonské; výslovnost části 花 ([hana]) je z důvodu usnadnění čtení posunuta do znělosti: hana → bana. Zároveň 甘菜 znamená Amana z čeledi liliovité.

キバナノアマナ (alternative)
きばなのあまな (hiragana)
kibananoamana (Rōmaji)


垣通し

Výraz se skládá z kandži 垣 (plot, ohrada, zeď), 通 (procházet kudy, skrze co, pendlovat, doprava, ulice, zaměnit, numerativ pro dopisy, poznámky, dokumenty, atd., dojíždět, míjet, stavit se, propustit, provléknout) a okurigany し, čtení obou kandži je japonské. 通し je II. základ slovesa 通す - propustit, provléknout, propouštět, projít něčím; na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [tó] → [dó].

カキドオシ (alternative)
かきどおし (hiragana)
kakidóši (Rōmaji)

poddruh popence obecného Glechoma hederacea subspecies grandis synonymum: Glechoma grandis


カキドオシ

Výraz je alternativním odborným a fonetickým zápisem slova 垣通し

垣通し (alternative)
かきどおし (hiragana)
kakidóši (Rōmaji)


垣通し属

Výraz se skládá z kandži 垣 (plot, ohrada, zeď), 通 (procházet kudy, skrze co, pendlovat, doprava, ulice, zaměnit, numerativ pro dopisy, poznámky, dokumenty, atd., dojíždět, míjet, stavit se, propustit, provléknout), okurigany し a 属 (rod taxonomická jednotka) čtení prvních dvou kandži a okurigany je japonské, čtení posledního sinojaponské. 通し je II. základ slovesa 通す - propustit, provléknout, propouštět, projít něčím; na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [tó] → [dó].

カキドオシ属 (alternative)
かきどおしぞく (hiragana)
kakidóšizoku (Rōmaji)


蘿藦亜科

Výraz se skládá z kandži 蘿 (břečťan) a 藦 (jedlá houba), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je nepravidelné, čtení posledních dvou je sinojaponské. Zároveň 蘿藦 znamená Metaplexis japonica.

ガガイモ亜科 (alternative)
ががいもあか (hiragana)
gagaimoaka (Rōmaji)

klejichové, název podčeledi z čeledi toješťovité z řádu hořcotvarých - Asclepiadoideae

klejichovité, název zastaralé čeledi - Asclepiadaceae


夾竹桃亜科

Výraz se skládá z kandži 夾 (být vklíněn mezi dva; dostat se do nůžek), 竹 (bambus), 桃 (broskev), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 夾竹桃 znamená oleandr obecný.

キョウチクトウ亜科 (alternative)
きょうちくとうあか (hiragana)
kjóčikutóaka (Rōmaji)

Apocynoideae (název podčeledi z čeledi toješťovité z řádu hořcotvarých)


浜沈丁

Výraz se skládá z kandži 浜 (mořská pláž), 沈 (ponořit (se), klesat, zapadnout) a 丁 (čtvrtý znak z deseti v tradičním čínském kalendáři, okrsek, numerativ), čtení prvního dvou je japonské, čtení posledních dvou je sinojaponské.

ハマジンチョウ (alternative)
はまじんちょう (hiragana)
hamadžinčó (Rōmaji)

druh vousatce Myoporum bontioides z čeledi krtičníkovité


矢筈葛

Výraz se skládá z kandži 矢 (šipka, šíp), 筈 (zářez na šípu, (končík), měl by, musí, očekávaný) a 葛 (popínavá liána; zde: Pueraria lobata), čtení všeho je japonské.

ヤハズカズラ (alternative)
やはずかづら (hiragana)
やはずかずら (hiragana)
jahazukazura (Rōmaji)

druh thunbergie - thunbergie křídlatá Thunbergia alata z čeledi paznehtníkovité


ゲルセミウム科

Výraz je fonetickým odborným zápisem, tvořeným fonetickým přepisem odborného slova Gelsemium (jasmínovec) v katakaně a kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).

jasmínovcovité (název čeledi Gelsemiaceae z řádu hořcotvarých - Gentianales)


マチン科

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 馬銭 (kulčiba dávivá Strychnos nux-vomica) v katakaně a kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).

kulčibovité (název čeledi Loganiaceae z řádu hořcotvarých - Gentianales)


paardenbloem

Kompozitum složené ze základů paard ― kůň a bloem, které přes staroholandštinu z předpokládaného pragermánského *blōmô. Vlastně tedy něco jako „koňská kytka“, „koňský květ“. Srovnej např. německé lidové Hundeblume, Kuhblume téhož významu.


sedmikrásky

subtribus (Bellidinae) v tribu hvězdnice (Astereae) v podčeledi hvězdnicové (Asteroideae)


mercimek

Z perského مرجمک, které ze staršího مردمک — zornička


米粒馬肥やし

Výraz se skládá z kandži 米 (rýže), 粒 (zrna, kapka, numerativ pro drobné částečky), 馬 (kůň), 肥 (hnojivo, ztloustnout, úrodný, hnojit, hýčkat) a fonetického zápisu hiraganou (やし) čtení všeho je japonské. Zároveň 米粒 znamená granule/zrnko, část „やし“ je fonetickým zápisem nepravidelně čteného 香具師 (pouliční prodavač léků a/nebo kadidla) a 肥やす znamená hnojit.

コメツブウマゴヤシ (alternative)
こめつぶうまごやし (hiragana)
komecubuumagojaši (Rōmaji)

tolice dětelová Medicago lupulina z čeledi bobovité


箙藤

[ebɪɽaɸɯd͡ʑɪ]

Výraz se skládá z kandži 箙 (toulec) a 藤 (vistárie květnatá, Wisteria floribunda), čtení obou je japonské.

エビラフジ (alternative)
えびらふじ (hiragana)
ebirafudži (Rōmaji)


мокрица

мокри́ца (nominative singular)
мокри́цы (nominative plural)
мокри́цы (genitive singular)
мокри́ц (genitive plural)
мокри́це (dative singular)
мокри́цам (dative plural)
мокри́цу (accusative singular)
мокри́цы (accusative plural)
мокри́цой, мокри́цою (instrumental singular)
мокри́цами (instrumental plural)
мокри́це (locative singular)
мокри́цах (locative plural)


蓬菊

Výraz se skládá z kandži 蓬 (pelyněk) a 菊 (chryzantéma), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské. Na švu "slabik" je výslovnost posunuta ke znělosti: kiku → giku.

ヨモギギク (alternative)
よもぎぎく (hiragana)
jomogigiku (Rōmaji)

vratič obecný, Tanacetum vulgare, z podčeledi 菊亜科 (hvězdnicové)


hvězdnicové

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména hvězdnice příponou -ové, která označuje příslušnost k botanické podčeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

hvězdnicových (genitive plural)
hvězdnicovým (dative plural)
hvězdnicových (locative plural)
hvězdnicovými (instrumental plural)

název jedné z podčeledí rostlin z řádu hvězdnicotvarých, z čeledi hvězdnicovitých; vědecký název: Asteroideae


csalán

Dávná výpůjčka z nějakého turkického jazyka. Srovnej např. kyrgyzské чалкан téhož významu.

csalánok (nominative plural)
csalánt (accusative singular)
csalánokat (accusative plural)
csalánnak (dative singular)
csalánoknak (dative plural)
csalánnal (instrumental singular)
csalánokkal (instrumental plural)
csalánért (singular)
csalánokért (plural)
csalánná (singular)
csalánokká (plural)
csalánig (singular)
csalánokig (plural)
csalánként (singular)
csalánokként (plural)
csalánban (singular)
csalánokban (plural)
csalánon (singular)
csalánokon (plural)
csalánnál (singular)
csalánoknál (plural)
csalánba (singular)
csalánokba (plural)
csalánna (singular)
csalánokra (plural)
csalánhoz (singular)
csalánokhoz (plural)
csalánból (singular)
csalánokból (plural)
csalánról (singular)
csalánokról (plural)
csalántól (singular)
csalánoktól (plural)


モクセイ

Výraz je fonetickým přepisem výrazu 木犀. Přepis se používá v katakaně, podle pravidel japonského pravopisu pro vědecké (zde botanický) názvy.


木犀科

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, zde dřevěný), 犀 (nosorožec; zde tvrdý/ostrý jak nosorožčí roh) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské.

モクセイ科 (alternative)
もくせいか (hiragana)
mokuseika/[mokuséka] (Rōmaji)

olivovníkovité název čeledi Oleaceae z řádu hluchavkotvarých


wończa pachnąca

Ze względu na kwiaty pachnące dojrzałymi brzoskwiniami i morelami wończa pachnąca jest uprawiana jako roślina ozdobna w ogrodach, m.in. w Azji, Europie i Ameryce Północne.


オオアブノメ

Výraz je fonetickým přepisem výrazu 大虻眼. Přepis se používá v katakaně, podle pravidel japonského pravopisu pro vědecké (zde botanický) názvy.


кроцањ

krocanj (alternative)
крочањ (alternative)
кроцњи (nominative plural)
кроцња (genitive singular)
кроцњева (genitive plural)
кроцњу (dative singular)
кроцњима (dative plural)
кроцње (accusative plural)
кроцњу (vocative singular)
кроцњи (vocative plural)
кроцњем (instrumental singular)
кроцњима (instrumental plural)
кроцњу (locative singular)
кроцњима (locative plural)


локвањ

Odvozeno od локва — louže, kaluž, které z předopkládaného praslovanského *loky. Srovnej např. české leknín nebo makedonské глужд.

lokvanj (alternative)
локвањи (nominative plural)
локвања (genitive singular)
локвањева (genitive plural)
локвању (dative singular)
локвањима (dative plural)
локвање (accusative plural)
локвању (vocative singular)
локвањи (vocative plural)
локвањем (instrumental singular)
локвањевима (instrumental plural)
локвању (locative singular)
локвањима (locative plural)


नीलोत्पल

Složeno z adjektiva नील ― tmavomodrý a उत्पल ― rozpuklý; leknín, lotos. Srovnej mj. francouzské nénuphar či španělské nenúfar.


三角草

Výraz se skládá z kandži 三 (tři), 角 (stanovisko, roh, čtverec, paroh, paroží, úhel, niša, kout, koutek) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních dvou je japonské, posledního sinojaponské. Slovo 三角 znamená trojúhelník, ale k tomuto významu se nevztahuje. Bylina s trojcípými/trojlaločnatými listy.

ミスミソウ (alternative)
みすみそう (hiragana)
misumisó (Rōmaji)

jaterník podléška Hepatica nobilis z čeledi 金鳳花科/キンポウゲ科 (pryskyřníkovitých)


orella de Xudas

boltcovitka ucho Jidášovo; boltcovitka bezová; Jidášovo ucho


虫癭

Výraz se skládá z kandži 虫 (hmyz, brouk, červ) a 癭 (vole, struma, opuchlina). Čtení obou je sinojaponské.


bæger

Ze staroseverského bikarr, které přes starosaské bikeri z latinského bicarium, jež nemá jasný původ, ale může pocházet ze starořeckého βῖκος. Srovnej zejména švédské bägare, dále např. německé Becher či italské bicchiere nebo anglické beaker.


花独活

Výraz se skládá z kandži 花 (květina, květ), 独 (sám, zkratka pro Německo) a 活 (živý), čtení prvního je japonské, ostatních nepravidelné. Zároveň 独活 znamená arálie srdčitá (Aralia cordata).

ハナウド (alternative)
はなうど (hiragana)
hanaudo (Rōmaji)

druh bolševníku Heracleum sphondylium var. nipponicum z čeledi miříkovité


独活

Výraz se skládá z kandži 独 (sám, zkratka pro Německo) a 活 (živý), čtení obou je nepravidelné.

ハナウド (alternative)
うど (hiragana)
udo (Rōmaji)

arálie srdčitá (Aralia cordata) z čeledi aralkovité


母子草

Výraz se skládá z kandži 母 (matka), 子 (dítě) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ku] → [gu]).

ハハコグサ (alternative)
ははこぐさ (hiragana)
hahakogusa (Rōmaji)

jeden druh protnice (protěže) bez českého názvu, odborně Gnaphalium affine/Pseudognaphalium affine, z podčeledi hvězdnicové (菊亜科)


gumojilmovité

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména gumojilm příponou -ovité, která označuje příslušnost k botanické čeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

gumojilmovitých (genitive plural)
gumojilmovitým (dative plural)
gumojilmovitých (locative plural)
gumojilmovitými (instrumental plural)

název jedné z čeledí rostlin z řádu garyotvarých; vědecký název: Eucommiaceae


garyotvaré

Slovo vzniklo složením z podstatného jména garye pomocí spojovací vložky -o- s přídavným jménem tvarový přetvořeného na příponu -tvaré, která označuje příslušnost k botanickému řádu. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

garyotvarých (genitive plural)
garyotvarým (dative plural)
garyotvarých (locative plural)
garyotvarými (instrumental plural)

řád rostlin ze třídy vyšších dvouděložných, v kladu Euasterids I; vědecký název: Garryaceae


garyovité

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména garye příponou -ovité, která označuje příslušnost k botanické čeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

garyovitých (genitive plural)
garyovitým (dative plural)
garyovitých (locative plural)
garyovitými (instrumental plural)

název jedné z čeledí rostlin z řádu garyotvarých; vědecký název: Garryaceae


Alpen-Edelweiß

Alpen + Edelweiß, které pak z edel (ušlechtilý) + weiß (bilý).

das Alpen-Edelweiß (nominative singular)
die Alpen-Edelweiße (nominative plural)
des Alpen-Edelweiß (genitive singular)
Alpen-Edelweißes (genitive singular)
der Alpen-Edelweiße (genitive plural)
dem Alpen-Edelweiß (dative singular)
den Alpen-Edelweißen (dative plural)
das Alpen-Edelweiß (accusative singular)
die Alpen-Edelweiße (accusative plural)


chryzantéma

Z latinského/odborného Chrysanthemum, to ze starořeckého χρυσάνθεμον, které je složeno z χρυσός (zlato) a ἄνθεμον (květina).

chryzantémy (nominative plural)
chryzantémy (genitive singular)
chryzantém (genitive plural)
chryzantémě (dative singular)
chryzantémam (dative plural)
chryzantému (accusative singular)
chryzantémy (accusative plural)
chryzantémo (vocative singular)
chryzantémy (vocative plural)
chryzantémě (locative singular)
chryzantémách (locative plural)
chryzantémou (instrumental singular)
chryzantémami (instrumental plural)

rod rostlin z čeledi hvězdnicovitých, tribus rmeny (Chrysanthemum)


Aster

die Aster (nominative singular)
die Astern (nominative plural)
der Aster (genitive singular)
der Astern (genitive plural)
der Aster (dative singular)
den Astern (dative plural)
die Aster (accusative singular)
die Astern (accusative plural)


Iris

die Iris (nominative singular)
die Iris (nominative plural)
der Iris (genitive singular)
der Iris (genitive plural)
der Iris (dative singular)
den Iris (dative plural)
die Iris (accusative singular)
die Iris (accusative plural)


立浪草亜科

Výraz se skládá z kandži 立 (vstát, stát), 浪 (toulavý, vlna), 草 (tráva; zde: bylina), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledních čtyř je sinojaponské. Zároveň 立浪草 znamená šišák indický.

タツナミソウ亜科 (alternative)
たつなみそうあか (hiragana)
tacunamisóaka (Rōmaji)

Scutellarioideae, (název podčeledi z čeledi hluchavkovitých)


狸豆

Výraz se skládá z kandži 狸 (tanuki, psík mývalovitý (Nyctereutes procyonoides)) a 豆 (fazole, hrách, bob, sója, trpaslík), čtení je japonské.

タヌキマメ (alternative)
たぬきまめ (hiragana)
tanukimame (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony Fabales (japonština)

druh chřestnatce (Crotalaria sessiliflora) z tribu chřestnatce (狸豆連/タヌキマメ連), z podčeledi bobové (豆亜科/マメ亜科), z čeledi bobovité (豆科/マメ科)


萼片

Výraz se skládá z kandži 萼 (kalich, šálek) a 片 (jednostranný, křídlo, list), čtení obou je sinojaponské.

萼 (alternative)
がく片 (alternative)
ガク片 (alternative)
がくへん (hiragana)
gakuhen (Rōmaji)


Cucurbita foetidissima

Cucurbitae foetidissimae (nominative plural)
Cucurbitae foetidissimae (genitive singular)
Cucurbitārum foetidissimārum (genitive plural)
Cucurbitae foetidissimae (dative singular)
Cucurbitīs foetidissimīs (dative plural)
Cucurbitam foetidissimam (accusative singular)
Cucurbitās foetidissimās (accusative plural)
Cucurbitae foetidissimae (vocative plural)
Cucurbitā foetidissimā (singular)
Cucurbitīs foetidissimīs (plural)


Cucurbita maxima

Cucurbita māxima (nominative singular)
Cucurbitae māximae (nominative plural)
Cucurbitae māximae (genitive singular)
Cucurbitārum māximārum (genitive plural)
Cucurbitae māximae (dative singular)
Cucurbitīs māximīs (dative plural)
Cucurbitam māximam (accusative singular)
Cucurbitās māximās (accusative plural)
Cucurbita māxima (vocative singular)
Cucurbitae māximae (vocative plural)
Cucurbitā māximā (singular)
Cucurbitīs māximīs (plural)


Cucurbita pepo

Cucurbita pepō (nominative singular)
Cucurbitae pepōnēs (nominative plural)
Cucurbitae pepōnis (genitive singular)
Cucurbitārum pepōnum (genitive plural)
Cucurbitae pepōnī (dative singular)
Cucurbitīs pepōnibus (dative plural)
Cucurbitam pepōnem (accusative singular)
Cucurbitās pepōnēs (accusative plural)
Cucurbita pepō (vocative singular)
Cucurbitae pepōnēs (vocative plural)
Cucurbitā pepōne (singular)
Cucurbitīs pepōnibus (plural)


Cucurbita ficifolia

Cucurbita fīcifolia (nominative singular)
Cucurbitae fīcifoliae (nominative plural)
Cucurbitae fīcifoliae (genitive singular)
Cucurbitārum fīcifoliārum (genitive plural)
Cucurbitae fīcifoliae (dative singular)
Cucurbitīs fīcifoliīs (dative plural)
Cucurbitam fīcifoliam (accusative singular)
Cucurbitās fīcifoliās (accusative plural)
Cucurbita fīcifolia (vocative singular)
Cucurbitae fīcifoliae (vocative plural)
Cucurbitā fīcifoliā (singular)
Cucurbitīs fīcifoliīs (plural)


трюфель

[ˈtrʲʉfʲɪlʲ]

Přes německé Trüffel z italského tartufolo.

В отличие от шляпочных грибов, трюфели вызревают под землёй, а в качестве разносчиков спор «научились» в процессе эволюции использовать различных лесных обитателей: ежей, белок, косуль, кабанов, приманивая их своим сильным, своеобразным запахом.

Na rozdíl od kloboukových hub, lanýže dozrávají pod zemí a coby přenašeče výtrusnic se naučily během evoluce využívat různé lesní tvory: ježky, veverky, srnky, kance, lákajíce je svojí silnou, zvláštní vůní.


brezo

Z textově nedoloženého, leč předpokládaného západovulgárnělatinského *broccius, které z předpokládaného prakeltského *wroikos, jež vychází z neznámého substrátového neindoevropského slova. Takto srovnej např. starořecké ἐρείκη, irské fraoch, polské wrzos, ruské ве́реск, slovinské vrẹ̑s, italské brughiera, francouzské bruyère neob ukrajinské ве́рес — vše téhož nebo podobného významu.

el miel de brezo


espliego

Přes starokastilštinu a aragonštinu z latinského spīculum, což je zdrobnělina substantiva spīcum, spīca . Srovnej např. galicijské esprego a katalánské espígol téhož významu, dále např. španělské espiga, francouzské épi či rumunské spic.

La miel de espliego se elabora a partir del néctar de las moradas flores de lavanda, planta aromática que crece en lugares secos y pedregosos.

Levandulový med se vyrábí z nektaru fialových květů levandule, což je vonná rostlina rostoucí na suchých a kamenitých místech.


níspero

Přes starokastilštinu z vulgárnělatinského *nespirum, což je zkomolenina klasického substantiva mespillum, jež pochází ze starořeckého μέσπιλον. Srovnej např. italské nespola, francouzské nèfle či portugalské nêspera, ovšemže i české mišpule.


tomillo

Přes starokastilštinu z vulgárnělatinského *thymellus, což je vlastně zdrobnělina substantiva thymus, jež ze starořeckého θύμος. Srovnej např. portugalské tomilho či katalánské tomello téhož významu.


azahar

Přes andaluskou arabštinu z arabského الزَّهْرَة — květ. Srovnej např. italské zagara či arabské ženské jméno Zahra.


romero

Z textově nedoloženého vulgárnělatinského *rōmārius, které z latinského spojení rōs maris, příp. rōsmarīnus, doslova „mořská rosa“.


蒔蘿

[ʂʐ̩³⁵ lwɔ³⁵]

Výraz je převzat z perského زیره ([zire], semena římského kmínu/šabreje kmínovitého (Cuminum cyminum), ve střední čínštině byla výslovnost [d͡ʑɨ lɑ]).


蒔蘿

Výraz se skládá z kandži 蒔 (sít, rozsévat) a 蘿 (břečťan), čtení obou je nepravidelné. Zápis znaky je přejat z čínského 蒔蘿 / 莳萝, výslovnost/čtení zkomolením ze španělského eneldo (kopr), to opět zkomolením z latinského zdrobnělého anethulum, to ze starořeckého ἄνηθον.

イノンド (alternative)
いのんど (hiragana)
inondo (Rōmaji)

kopr vonný, Anethum graveolens z čeledi miříkovité (芹科)


岩三葉

Výraz se skládá z kandži 岩 (skála, valoun, útes), 三 (tři) a 葉 (listí; zde: list), čtení všech je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ha) → [ba]). Zároveň 三つ葉/三葉 znamená Cryptotaenia canadensis subspecies japonensis (kryptotenie kanadská, poddruh japonská; z tribu haluchy)

イワミツバ (alternative)
岩三つ葉 (alternative)
いわみつば (hiragana)
iwamicuba (Rōmaji)

bršlice kozí noha, Aegopodium podagraria z rodu bršlice (蝦夷防風属/エゾボウフウ属), z tribu kmíny, z čeledi miříkovité (芹科)


mê

Fonetický vietnamský přepis starovietnamského 迷 (bloudit), přejatého z čínštiny, sinovietnamská výslovnost (1). Přepis starovietnamského 麋/麊 (los), přejatého z čínštiny, sinovietnamská výslovnost (2). Přepis starovietnamského 糜 (proso), přejatého z čínštiny, sinovietnamská výslovnost (3).

proso (častější je sinovietnamská výslovnost mi)


目木

Výraz se skládá z kandži 目 (oko) a 木 (strom), čtení obou je japonské. Na švu slabik dochází ke změně znělosti: ki → gi.

メギ (alternative)
めぎ (hiragana)
megi (Rōmaji)


cizosprašnost

cizosprašnosti (nominative plural)
cizosprašnosti (genitive singular)
cizosprašností (genitive plural)
cizosprašnosti (dative singular)
cizosprašnostem (dative plural)
cizosprašnosti (accusative plural)
cizosprašnosti (vocative singular)
cizosprašnosti (vocative plural)
cizosprašnosti (locative singular)
cizosprašnostech (locative plural)
cizosprašností (instrumental singular)
cizosprašnostmi (instrumental plural)

vlastnost rostliny, která je cizosprašná


ユガミウチワ

Výraz je vědeckým fonetickým přepisem výrazu 五膜草.

五膜草 (alternative)
ゆがみうちわ (hiragana)
jugamiučiwa (Rōmaji)


dvojmocný

dvoumocný (alternative)
dvojmocná (nominative singular feminine)
dvojmocné (nominative singular neuter)
dvojmocní (nominative plural masculine animate)
dvojmocné (nominative plural masculine inanimate)
dvojmocné (nominative plural feminine)
dvojmocná (nominative plural neuter)
dvojmocného (genitive singular masculine animate)
dvojmocného (genitive singular masculine inanimate)
dvojmocné (genitive singular feminine)
dvojmocného (genitive singular neuter)
dvojmocných (genitive plural masculine animate)
dvojmocných (genitive plural masculine inanimate)
dvojmocných (genitive plural feminine)
dvojmocných (genitive plural neuter)
dvojmocnému (dative singular masculine animate)
dvojmocnému (dative singular masculine inanimate)
dvojmocné (dative singular feminine)
dvojmocnému (dative singular neuter)
dvojmocným (dative plural masculine animate)
dvojmocným (dative plural masculine inanimate)
dvojmocným (dative plural feminine)
dvojmocným (dative plural neuter)
dvojmocného (accusative singular masculine animate)
dvojmocnou (accusative singular feminine)
dvojmocné (accusative singular neuter)
dvojmocné (accusative plural masculine animate)
dvojmocné (accusative plural masculine inanimate)
dvojmocné (accusative plural feminine)
dvojmocná (accusative plural neuter)
dvojmocná (vocative singular feminine)
dvojmocné (vocative singular neuter)
dvojmocní (vocative plural masculine animate)
dvojmocné (vocative plural masculine inanimate)
dvojmocné (vocative plural feminine)
dvojmocná (vocative plural neuter)
dvojmocném (locative singular masculine animate)
dvojmocném (locative singular masculine inanimate)
dvojmocné (locative singular feminine)
dvojmocném (locative singular neuter)
dvojmocných (locative plural masculine animate)
dvojmocných (locative plural masculine inanimate)
dvojmocných (locative plural feminine)
dvojmocných (locative plural neuter)
dvojmocným (instrumental singular masculine animate)
dvojmocným (instrumental singular masculine inanimate)
dvojmocnou (instrumental singular feminine)
dvojmocným (instrumental singular neuter)
dvojmocnými (instrumental plural masculine animate)
dvojmocnými (instrumental plural masculine inanimate)
dvojmocnými (instrumental plural feminine)
dvojmocnými (instrumental plural neuter)

(o tyčinkách) jsoucí v počtu čtyř, uspořádáný tak, že dvě z nich jsou delší, funkčně dominantní, a dvě kratší, funkčně sekundární


periwinkle

[ˈpɛɹ.ɪˌwɪŋ.kəl]

Přes starou angličtinu z latinského pervinca. Srovnej např. francouzské pervenche téhož významu.


衝羽根朝顔

Výraz se skládá z kandži 衝 (srazit se, nápor, dálnice, strčení, proniknout, bodnout, bodnutí), 羽 (křídlo, numerativ pro ptáky, pírko), 根 (kořen, radikál, vedoucí), 朝 (ráno, jitro) a 顔 (obličej, tvář), čtení všech je japonské, dochází zde ke změně znělosti: ha → ba a kao → gao. Zároveň 羽根 znamená peří a 朝顔 - druh povijnice Ipomoea nil.

ツクバネアサガオ (alternative)
つくばねあさがお (hiragana)
cukubaneasagao (Rōmaji)

petúnie Petunia x hybrida. Podle této rostliny je pojmenována podčeleď 衝羽根朝顔亜科/ツクバネアサガオ亜科 - petúniové (Petunioideae) v čeledi 茄子科/ナス科 - lilkovité


黄花甘菜

Výraz se skládá z kandži 黄 (žlutý), 花 (květ, květina), 甘 (sladký) a 菜 (zelenina; řepka), čtení všeho je japonské; výslovnost části 花 ([hana]) je z důvodu usnadnění čtení posunuta do znělosti: hana → bana. Zároveň 甘菜 znamená Amana z čeledi liliovité.

キバナアマナ (alternative)
きばなあまな (hiragana)
kibana'amana (Rōmaji)


セイロン蘩蔞

Výraz se skládá z fonetického zápisu v katakaně セイロン (Cejlon/Srí Lanka), kandži 蘩 (pelyněk stříbřitý) a 蔞 (pelyněk), čtení obou kandži je nepravidelné. Zároveň 蘩蔞 znamená (rod) ptačinec (Stelaria).

セイロン繁縷 (alternative)
セイロンハコベ (alternative)
せいろんはこべ (hiragana)
seironhakobe (Rōmaji)


姫萩

Výraz se skládá z kandži 姫 (princezna) a 萩 (lespedézie), čtení obou je japonské.

ヒメハギ (alternative)
ひめはぎ (hiragana)
himehagi (Rōmaji)

jeden druh vítodu bez českého názvu, odborně Polygala japonica, z čeledi vítodovité (姫萩科)


vítod

J. S. Presl jej okolo r. 1820 vytvořil podle ruského истод podle analogie, že [předpona] ис- odpovídá českému vý- a zbytku (...-тод) nerozuměl, proto přejal do písmene. V nejstarších textech se psalo výtod, ale již sám Presl začal psát vítod, že to „lépe vypadá“. Shoda s kazašským истод (vstal) je náhodná.

vítody (nominative plural)
vítodu (genitive singular)
vítodů (genitive plural)
vítodu (dative singular)
vítodům (dative plural)
vítody (accusative plural)
vítode (vocative singular)
vítody (vocative plural)
vítodu (locative singular)
vítodech (locative plural)
vítodem (instrumental singular)
vítody (instrumental plural)

rod rostlin z čeledi vítodovitých (Polygala), z řádu bobotvaré. Podle něj dostala čeleď vítodovité název.


奴草

Výraz se skládá z kandži 奴 (chlap, otrok, sluha, ~člověk) a 草 (tráva, bylina), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské. Podle tohoto názvu rostliny je pojmenována čeleď 奴草科/ヤッコソウ科 — (Mitrastemonaceae)

ヤッコソウ (alternative)
やっこそう (hiragana)
jakkosó (Rōmaji)

Mitrastemon yamamotoi z čeledi 奴草科 / Mitrastemonaceae řád vřesovcotvaré


梅花甘茶属

Výraz se skládá z kandži 梅 (meruňka japonská (Prunus mume Siebold & Zucc.), u nás častěji (chybně) překládaná jako švestka), 花 (květ, květina), 甘 (sladký), 茶 (čaj) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení třetího je japonské, ostatních sinojaponské.

バイカアマチャ属 (alternative)
ばいかあまちゃぞく (hiragana)
baikaamačazoku (Rōmaji)

rod Platycrater, syn. Hydrangea z tribu hortenzie. Zastaralý název, nyní zařazeno mezi hortenzie


árvácska

árvácskák (nominative plural)
árvácskát (accusative singular)
árvácskákat (accusative plural)
árvácskának (dative singular)
árvácskáknak (dative plural)
árvácskával (instrumental singular)
árvácskákkal (instrumental plural)
árvácskáért (singular)
árvácskákért (plural)
árvácskává (singular)
árvácskákká (plural)
árvácskaig (singular)
árvácskákig (plural)
árvácskaként (singular)
árvácskákként (plural)
árvácskában (singular)
árvácskákban (plural)
árvácskán (singular)
árvácskákon (plural)
árvácskánál (singular)
árvácskáknál (plural)
árvácskába (singular)
árvácskákba (plural)
árvácskára (singular)
árvácskákra (plural)
árvácskához (singular)
árvácskákhoz (plural)
árvácskából (singular)
árvácskaakból (plural)
árvácskáról (singular)
árvácskákról (plural)
árvácskától (singular)
árvácskáktól (plural)


анютины глазки

[ɐˈnʲʉtʲɪnɨ ˈɡɫaskʲɪ]


πικραλίδα

πικραλίδες (nominative plural)
πικραλίδας (genitive singular)
πικραλίδων (genitive plural)
πικραλιδών (genitive plural)
πικραλίδες (accusative plural)
πικραλίδες (vocative plural)


山葵の木

Výraz se skládá z kandži 山 (hora), 葵 (topolovka, sléz), přivlastňovací partikule の a kandži 木 (strom, dřevo), čtení prvních dvou je nepravidelné, čtení zbytku je japonské.

ワサビノキ (alternative)
わさびのき (hiragana)
wasabinoki (Rōmaji)

moringa olejodárná (Moringa oleifera) z čeledi 山葵の木科/ワサビノキ科/moringovité (řád brukvotvaré - 油菜目)


都草

Výraz se skládá z kandži 都 (hlavní město, metropole) a 草 (tráva, zde: bylina), čtení obou je japonské.

ミヤコグサ (alternative)
みやこぐさ (hiragana)
mijakogusa (Rōmaji)

štírovník růžkatý, poddruh Lotus corniculatus subsp. japonicus


ricí

Z latinského ricinus, to jako zdrobnělina z praindoevropského *Horegʰ-. Srovnej s arménským ոջիլ ([vɔˈt͡ʃʰil]), albánským ergjëz, litevským erkė, lotyšským ērce, रिक्षा ([ˈɾikʂɑː]) v sanskrtu a perským رشک.


monoecious

Z novolatinského monooecus, monoecius, monoœcius, které utvořeno v novověku ze starořeckých základů μόνος ― sám, jediný a οἶκος — dům. Srovnej např. české monopol, ekonomie, ekolog, monoteismus, monáda apod.

monœcious (alternative)
monoicous (alternative)
monecious (alternative)


橄欖

Výraz se skládá z kandži 橄 (oliva) a 欖 (kanárník), čtení obou je sinojaponské. Převzato z čínštiny, tam z prathajsko-kadajských jazyků v dávné minulosti, Srovnej čuangské gyamj, laoské ເຫລືອມ (druh kanárníku Canarium kerrii) nebo ເກິມ (Canarium venosum), středovietnamské tlám; moderně trám.

カンラン (alternative)
かんらん (hiragana)
kanran (Rōmaji)

kanárník bílý, Canarium album z čeledi březulovitých (橄欖科/カンラン科), „čínská oliva“


ヘンルーダ

Výraz je fonetickým (a odborným) přepisem nizozemského slova wijnruit (routa vonná).

routa vonná Ruta graveolens z čeledi routovité/蜜柑科/ミカン科


朱欒

Výraz se skládá z kandži 朱 (rumělka, šarlatový, jasně červený, krvavě červený) a 欒 (zederach hladký (Melia azedarach)), čtení obou je 1. a 2. nepravidelné; 3. sinojaponské; nepravidelné čtení je více (1.) nebo méně (2.) zkomolené fonetické (džukudžikun (熟字訓) čtení převzaté z portugalského zamboa (Citrus adami nebo také Citrus maxima pomelo). Zápis v kandži převzat z čínštiny.

ザボン (alternative)
ザンボア (alternative)
香欒 (alternative)
謝文 (alternative)
ザンボ (alternative)
ざぼん (hiragana)
ざんぼあ (hiragana)
しゅらん (hiragana)
zabon (Rōmaji)
zanboa (Rōmaji)
šuran (Rōmaji)

pomelo, Citrus maxima z čeledi routovitých (蜜柑科/ミカン科)


櫨

ハゼ (alternative)
ハゼノキ (alternative)
はぜ (hiragana)
はぜのき (hiragana)
haze (Rōmaji)
hazenoki (Rōmaji)

škumpa vosková/škumpa vosková, Toxicodendron succedaneum/Rhus succedanea z čeledi ledvinovníkovitých (漆科/ウルシ科)


mịt

Z varianty mít, to ze sanskrtu (पारमिता) přes čínské 菠萝蜜.

mít (alternative)
miệt (alternative)
miết (alternative)
櫗 (alternative)

chlebovník různolistý (Artocarpus heterophyllus) z čeledi morušovníkovité


euroopanalppitähti

[ˈe̞u̯ro̞ːpɑ̝ˌnɑ̝lpːiˌt̪æht̪i]


білотка альпійська

[ˈbʲiɫɔtkɐ ɐlʲˈpʲii̯sʲkɐ]

cs-білотка_альпійська-uk-phrase-NNU4wCGA


樨

Kandži je utvořeno z radikálu 木 (strom) a fonetika 犀 (nosorožec; zde tvrdý/ostrý jak nosorožčí roh), čtení je nejčastěji japonské.

モクセイ (alternative)
木犀 (alternative)
もくせい (hiragana)
mokusei/[mokusé] (Rōmaji)

vonokvětka libovonná z tribu Oleeae, v čeledi olivovníkovité (Oleaceae)


kalabasa

kalebasa (alternative)
kalabasy (nominative plural)
kalabasy (genitive singular)
kalabas (genitive plural)
kalabase (dative singular)
kalabasám (dative plural)
kalabasu (accusative singular)
kalabasy (accusative plural)
kalabaso (vocative singular)
kalabasy (vocative plural)
kalabase (locative singular)
kalabasách (locative plural)
kalabasou (instrumental singular)
kalabasami (instrumental plural)


栴檀

Výraz se skládá z kandži 栴 (zederach hladký, santalovník bílý, javor, zbarvené podzimní listí) a 檀 (cedr, santalové dřevo, brslen), čtení obou je sinojaponské.

センダン (alternative)
せんだん (hiragana)
sendan (Rōmaji)

zederach hladký, Melia azedarach z čeledi zederachovitých (栴檀科/センダン科)


ἀειθαλής

Ze spojení ἀεί ― vždy, stále a θαλής, srovnej např. θαλερός nebo české Thálie

ἀειθαλές (nominative singular neuter)
ἀειθαλεῖ (nominative masculine)
ἀειθαλεῖ (nominative feminine)
ἀειθαλεῖ (nominative neuter)
ἀειθαλεῖς (nominative plural masculine)
ἀειθαλεῖς (nominative plural feminine)
ἀειθαλῆ (nominative plural neuter)
ἀειθαλοῦς (genitive singular masculine)
ἀειθαλοῦς (genitive singular feminine)
ἀειθαλοῦς (genitive singular neuter)
ἀειθαλοῖν (genitive masculine)
ἀειθαλοῖν (genitive feminine)
ἀειθαλοῖν (genitive neuter)
ἀειθαλῶν (genitive plural masculine)
ἀειθαλῶν (genitive plural feminine)
ἀειθαλῶν (genitive plural neuter)
ἀειθαλεῖ (dative singular masculine)
ἀειθαλεῖ (dative singular feminine)
ἀειθαλεῖ (dative singular neuter)
ἀειθαλοῖν (dative masculine)
ἀειθαλοῖν (dative feminine)
ἀειθαλοῖν (dative neuter)
ἀειθαλέσιν (dative plural masculine)
ἀειθαλέσιν (dative plural feminine)
ἀειθαλέσιν (dative plural neuter)
ἀειθαλῆ (accusative singular masculine)
ἀειθαλῆ (accusative singular feminine)
ἀειθαλές (accusative singular neuter)
ἀειθαλεῖ (accusative masculine)
ἀειθαλεῖ (accusative feminine)
ἀειθαλεῖ (accusative neuter)
ἀειθαλεῖς (accusative plural masculine)
ἀειθαλεῖς (accusative plural feminine)
ἀειθαλῆ (accusative plural neuter)
ἀειθαλές (vocative singular neuter)
ἀειθαλεῖ (vocative masculine)
ἀειθαλεῖ (vocative feminine)
ἀειθαλεῖ (vocative neuter)
ἀειθαλεῖς (vocative plural masculine)
ἀειθαλεῖς (vocative plural feminine)
ἀειθαλῆ (vocative plural neuter)


木犀草

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, zde dřevěný), 犀 (nosorožec; zde tvrdý/ostrý jak nosorožčí roh) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je sinojaponské, konkrétněji prvního 呉音 (goon) a druhého 漢音 (kan'on). Zároveň 木犀 znamená vonokvětka libovonná. Název vznikl na základě toho, že květy vonokvětky a rýtu voní podobně.

モクセイソウ (alternative)
もくせいそう (hiragana)
mokuseisó/[mokusésó] (Rōmaji)

rýt vonný (Reseda odorata) z čeledi Resedaceae / 木犀草科)


大泡立草

Výraz se skládá z kandži 大 (veliký), 泡 (bubliny, pěna), 立 (vstát, stát, vztyčit, kubický-) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních tří je japonské, čtení posledního je sinojaponské; na švu slabik dochází ke změně znělosti: [ta] → [da]. Zároveň 泡立草 obecně označuje zlatobýl (samostatně se nepoužívá: rod zlatobýl je japonsky 秋の麒麟草属 / アキノキリンソウ属).

オオアワダチソウ (alternative)
おおあわだちそう (hiragana)
óawadačisó (Rōmaji)

zlatobýl obrovský, Solidago gigantea var. leiophylla z tribu Astereae, z čeledi hvězdnicovitých (菊科/キク科)


大豆属

Výraz se skládá z kandži 大 (velký), 豆 (fazole, hrách, bob, sója, trpaslík) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení všech je sinojaponské.

ダイズ属 (alternative)
だいずぞく / だいづぞく (hiragana)
daizuzoku (Rōmaji)

sója (rod rostlin z čeledi bobovité (豆科/マメ科))


bobovité

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména bob příponou -ovité, která označuje příslušnost k botanické čeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

bobovitých (genitive plural)
bobovitým (dative plural)
bobitých (locative plural)
bobovitými (instrumental plural)

název jedné z čeledí rostlin z řádu bobotvarých, Fabales; vědecký název: Fabaceae


콩과

Výraz se skládá z částí 콩 (sója) a 과 (starokorejským zápisem 科; katedra (univerzitní oddělení); čeleď; zkouška na úřednictví ve veřejné správě).


豆科

Výraz se skládá z kandži 豆 (fazole, hrách, bob, sója, trpaslík) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, druhého je sinojaponské.

マメ科 (alternative)
まめか (hiragana)
mameka (Rōmaji)

bobovité (čeleď rostlin, nazvaná podle 豆 - bobu nebo hráchu nebo fazole nebo cizrny), odborně Fabaceae


豆亜科

Výraz se skládá z kandži 豆 (fazole, hrách, bob, sója, trpaslík), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, čtení posledních dvou je sinojaponské.

マメ亜科 (alternative)
まめあか (hiragana)
mameaka (Rōmaji)

bobové (podčeleď rostlin, nazvaná podle 豆 - bobu nebo hráchu nebo fazole nebo cizrny; zastarale motýlokvěté) (odborně Faboideae)


マメ科

Výraz je fonetickým přepisem kandži 豆 (fazole, hrách, bob, sója, trpaslík) v katakaně a zápisem v kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).

bobovité (čeleď rostlin, nazvaná podle マメ/豆 - bobu nebo hráchu nebo fazole nebo cizrny)


マメ亜科

Výraz je fonetickým přepisem kandži 豆 (fazole, hrách, bob, sója, trpaslík) v katakaně a zápisem v kandži 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení zápisu v katakaně je japonské, čtení posledních dvou je sinojaponské.

豆亜科 (alternative)
まめあか (hiragana)
mameaka (Rōmaji)


菊連

Výraz se skládá z kandži 菊 (chryzantéma) a 連 (vzít s sebou, vést, spojit, připojit, skupina, parta, klika, zde: tribus), čtení obou je sinojaponské.

キク連 (alternative)
きくれん (hiragana)
kikuren (Rōmaji)

rmeny (tribus rostlin, nazvaná podle 菊 - chryzantémy Chrysanthemum × morifolium) Ramat.; (odborně Anthemideae)


菊亜連

Výraz se skládá z kandži 菊 (chryzantéma), 亜 (sub-, další) a 連 (vzít s sebou, vést, spojit, připojit, skupina, parta, klika, zde: tribus), čtení všech je sinojaponské.

キク亜連 (alternative)
きくあれん (hiragana)
kikuaren (Rōmaji)

pelyňky, (odborně Artemisiinae) (subtribus rostlin, nazvaný podle 菊 - chryzantémy Chrysanthemum × morifolium) Ramat.


forsythie

Z novolatinského forsythia / Forsythia, které vychází z příjmení skotského botanika Williama Forsytha, na jehož počest byla tato rostlina v latině a víceru (západo)evropských jazyků pojmenována.


dřín

dříny (nominative plural)
dřínu (genitive singular)
dřínů (genitive plural)
dřínu (dative singular)
dřínům (dative plural)
dříny (accusative plural)
dříne (vocative singular)
dříny (vocative plural)
dřínu (locative singular)
dřínech (locative plural)
dřínem (instrumental singular)
dříny (instrumental plural)
dřínama (instrumental plural)

vyšší dvojděložná bylina z řádu dřínotvarých s nápadnými listeny podpírajícími květenství


ⴱⵓⵃⵎⵎⵓ

brukev černá (Brassica nigra) z čeledi brukvovité


紫菀連

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový, nachový), 菀 (bujnost růstu) a 連 (vzít s sebou, vést, spojit, připojit, skupina, parta, klika, zde: tribus), čtení všech je sinojaponské.

シオン連 (alternative)
しおんれん (hiragana)
šionren (Rōmaji)

astry/hvězdnice (tribus rostlin, nazvaný podle) 紫菀 - hvězdnice tatarská (Aster tataricus) (odborně Astereae)


山旗竿

Výraz se skládá z kandži 山 (hora), 旗 (vlajka, transparent) a 竿 (tyč, prut, hůl, krk houslí), čtení všech je japonské, na švu před předposlední mórou dochází ke změně znělosti: [sa] → [za].

ヤマハタザオ (alternative)
やまはたざお (hiragana)
jamahatazao (Rōmaji)

huseník chlupatý (Arabis hirsuta syn. Arabis japonica) z čeledi 油菜科/アブラナ科 / brukvovité, řád brukvotvaré


パパイア

Výraz je přepisem druhé části odborného výrazu Carica papaya (papája obecná - přímo nebo spíše přes angličtinu) do katakany.

papája obecná (Carica papaya) z čeledi パパイア科/papájovité, z řádu 油菜目/brukvotvaré


tomillo vulgar

Spojením adjektiva vulgar se substantivem tomillo, které přes starokastilštinu z vulgárnělatinského *thymellus, což je vlastně zdrobnělina substantiva thymus, jež ze starořeckého θύμος. Srovnej např. portugalské tomilho či katalánské tomello téhož významu. Respektive doslovný překlad latinského thymus vulgaris.


立麝香草

Výraz se skládá z kandži 立 (vstát, stát, vztyčit, kubický-), 麝 (kabar pižmový (Moschus moschiferus L.)), 香 (kadidlo, vůně, parfém) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvního je japonské (II. základ slovesa 立つ), čtení zbylých je sinojaponské. Zároveň 麝香草 znamená Chelonopsis moschata.

タチジャコウソウ (alternative)
たちじゃこうそう (hiragana)
tačidžakósó (Rōmaji)

tymián obecný neboli mateřídouška obecná (Thymus vulgaris) z čeledi 紫蘇科/シソ科 hluchavkovité


타임

tymián obecný neboli mateřídouška obecná (Thymus vulgaris) z čeledi hluchavkovité


菊属

Výraz se skládá z kandži 菊 (chryzantéma) a 属 (náležet, patřit, rod, podřízený úředník, přidružený), čtení obou je sinojaponské.

キク属 (alternative)
きくぞく (hiragana)
kikuzoku (Rōmaji)

chryzantéma (rod rostlin, nazvaný podle 菊 - chryzantémy Chrysanthemum × morifolium) Ramat.; (odborně Chrysanthemum)


국화

Výraz je přepisem starokorejského 菊花, kde 菊 je (chryzantéma) a 花 (květina), čtení obou je sinokorejské.


連福草属

Výraz se skládá z kandži 連 (spojit, doprovázet), 福 (štěstí, úspěch), 草 (tráva; zde: bylina) a 属 (náležet, patřit, rod, podřízený úředník, přidružený), čtení všech je sinojaponské. Na švu slabik dochází ke změně znělosti: fu → pu.

レンプクソウ属 (alternative)
れんぷくそうぞく (hiragana)
renpukusózoku (Rōmaji)


連福草科

Výraz se skládá z kandži 連 (spojit, doprovázet), 福 (štěstí, úspěch), 草 (tráva; zde: bylina) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské. Na švu slabik dochází ke změně znělosti: fu → pu.

レンプクソウ科 (alternative)
れんぷくそうか (hiragana)
renpukusóka (Rōmaji)

čeleď pižmovkovité (zastarale kalinovité)


蛇結茨

Výraz se skládá z kandži 蛇 (had, plaz), 結 (přivázat, svázat, smlouva, přidat se, pořádat, uspořádat, připevnit) a 茨 (šípek, trn, šípková růže), čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení třetího je japonské.

ジャケツイバラ (alternative)
じゃけついばら (hiragana)
džakecu'ibara (Rōmaji)

jeden druh sapanu bez českého názvu, odborně Caesalpinia decapetala/Biancaea decapetala, z čeledi bobovité (豆科)


iniciála

iniciály (nominative plural)
iniciály (genitive singular)
iniciál (genitive plural)
iniciále (dative singular)
iniciálám (dative plural)
iniciálu (accusative singular)
iniciály (accusative plural)
iniciálo (vocative singular)
iniciály (vocative plural)
iniciále (locative singular)
iniciálách (locative plural)
iniciálou (instrumental singular)
iniciálami (instrumental plural)


紫菀属

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový, nachový), 菀 (bujnost růstu) a 属 (náležet, patřit, rod, podřízený úředník, přidružený), čtení všech je sinojaponské.

シオン属 (alternative)
しおんぞく (hiragana)
šionzoku (Rōmaji)

astra/hvězdnice (rod rostlin, nazvaný podle) 紫菀 - hvězdnice tatarská (Aster tataricus)


truskavec

truskavce (nominative plural)
truskavce (genitive singular)
truskavců (genitive plural)
truskavci (dative singular)
truskavcům (dative plural)
truskavce (accusative plural)
truskavci (vocative singular)
truskavce (vocative plural)
truskavci (locative singular)
truskavcích (locative plural)
truskavcem (instrumental singular)
truskavci (instrumental plural)

rod rostlin z čeledi rdesnovitých (Polygonum)


柃属

Výraz se skládá z kandži 柃 (eurye japonská, (Eurya japonica) Thunb.) a 属 (rod taxonomická jednotka). Čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

ヒサカキ属 (alternative)
姫榊属 (alternative)
ひさかきぞく (hiragana)
hisakakizoku (Rōmaji)

rod rostlin eurye (Eurya) z tribu freziery/榊連 z čeledi Pentaphylacaceae/木斛科


枦

ハゼ (alternative)
ハゼノキ (alternative)
はぜ (hiragana)
haze (Rōmaji)

škumpa vosková/škumpa vosková, Toxicodendron succedaneum/Rhus succedanea z čeledi ledvinovníkovitých (漆科/ウルシ科)


podrod

taxonomická jednotka jemnější než rod a hrubší než druh


牛舌草

Výraz se skládá z kandži 牛 (kráva, tur domácí), ze zamlčené přivlastňovací partikule の (nezapisuje se, ale vyslovuje se), 舌 (jazyk (část těla v ústech)) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ku] → [gu]).

ウシノシタグサ (alternative)
うしのしたぐさ (hiragana)
ušinošitagusa (Rōmaji)


ciste porte-laudanum

cistes porte-laudanum (nominative plural)


nivéole

Z latinského niveus ― sněžný, jež odvozeno od substantiva nix ― sníh.


撫子属

Výraz se skládá z kandži 撫 ((pohladit, dotek, uhladit) zde: milovaný), 子 (dítě) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

ナデシコ属 (alternative)
なでしこぞく (hiragana)
nadešikozoku (Rōmaji)


бобовник анагировидный

[bɐˈbovnʲɪk ɐnəɡʲɪrəˈvʲɪdnɨj]

cs-бобовник_анагировидный-ru-phrase-2tZXOZOU


panais

Přes starofrancouzské pasnaie z latinského pastinaca. Srovnej pastenague.


balsamine

Přes latinské balsamina ze starořeckého βαλσαμίνη. Srovnej např. balzám, balsam, balm, balzamovat.


scorsonère

hadí mord španělský, černý kořen, hadí mord


cochléaria

Z latinského cochlearium, jež je odvozené od cochlear ― lžíce. Srovnej cuiller, španělské cuchara nebo italské cucchiaio.


mézéréon

Z arabského مَازَرْيُون.


ellébore

Z latinského elleborus, které ze starořeckého ἑλλέβορος.

hellébore (alternative)
ellébores (nominative plural)


amadouvier

troudnatec kopynatý, troudnatec — chorošovitá houba


psineček

psinečky (nominative plural)
psinečku (genitive singular)
psinečků (genitive plural)
psinečku (dative singular)
psinečkům (dative plural)
psinečky (accusative plural)
psinečku (vocative singular)
psinečky (vocative plural)
psinečku (locative singular)
psinečkách (locative plural)
psinečcích (locative plural)
psinečkem (instrumental singular)
psinečky (instrumental plural)

rod jednoděložných rostlin z čeledi lipnicovitých (Agrostis)


Straußgras

[ʃtʁaʊ̯sɡʁaːs]

das Straußgras (nominative singular)
die Straußgräser (nominative plural)
des Straußgrases (genitive singular)
der Straußgräser (genitive plural)
dem Straußgras (dative singular)
den Straußgräsern (dative plural)
das Straußgras (accusative singular)
die Straußgräser (accusative plural)


sâm

Výraz je fonetický přepis starovietnamského 蔘 (sinovietnamská výslovnost) - ženšen


мітлиця

мітли́ця (nominative singular)
мітли́ці (nominative plural)
мітли́ці (genitive singular)
мітли́ць (genitive plural)
мітли́ці (dative singular)
мітли́цям (dative plural)
мітли́цю (accusative singular)
мітли́ці (accusative plural)
мітли́цею (instrumental singular)
мітли́цями (instrumental plural)
мітли́ці (locative singular)
мітли́цях (locative plural)
мітли́це (vocative singular)
мітли́ці (vocative plural)


smėlgs

smėlgo (nominative)
smėlgā (nominative plural)
smėlga (genitive singular)
smėlgu (genitive)
smėlgu (genitive plural)
smėlgou (dative singular)
smėlgam (dative)
smėlgams (dative plural)
smėlga (accusative singular)
smėlgo (accusative)
smėlgus (accusative plural)
smėlgo (instrumental singular)
smėlgās (instrumental)
smėlgās (instrumental plural)
smėlgė (locative singular)
smėlgūs (locative)
smėlgūs (locative plural)
smėlgė (vocative singular)
smėlgo (vocative)
smėlgā (vocative plural)


άγρωστη

Z francouzského agrostis, to ze starořeckého ἄγρωστις, to odvozeno ze starořeckého ἀγρός (pole), to z praindoevropského *h₂éǵros. Srovnej např. české agronomie.

άγρωστες (nominative plural)
άγρωστης (genitive singular)
αγρώστιδος (genitive singular)
αγρωστίδων (genitive plural)
άγρωστες (accusative plural)
άγρωστες (vocative plural)


γαϊδουράγκαθο

γαϊ‐δου‐ρά‐γκα‐θο


marshmallow

[mɑːʃˈmæləʊ]

Ze staroanglického mersċmealwe. Srovnej např. ruské маршмэллоу nebo japonské マシュマロ

marsh-mallow (alternative)
marshmellow (alternative)
marsh mallow (alternative)
marshmallows (nominative plural)


kastehein

Složenina z kaste (rosa) + hein (seno, ~tráva).

kasteheinad (nominative plural)
kasteheina (genitive singular)
kasteheinte (genitive plural)
kasteheinade (genitive plural)
kasteheina (singular)
kasteheinu (plural)
kasteheinasid (plural)
kasteheina (singular)
kasteheinasse (singular)
kasteheintesse (plural)
kasteheinadesse (plural)
kasteheinas (singular)
kasteheintes (plural)
kasteheinades (plural)
kasteheinast (singular)
kasteheintest (plural)
kasteheinadest (plural)
kasteheinale (singular)
kasteheintele (plural)
kasteheinadele (plural)
kasteheinal (singular)
kasteheintel (plural)
kasteheinadel (plural)
kasteheinalt (singular)
kasteheintelt (plural)
kasteheinadelt (plural)
kasteheinaks (singular)
kasteheinteks (plural)
kasteheinadeks (plural)
kasteheiani (singular)
kasteheinteni (plural)
kasteheinadeni (plural)
kasteheinana (singular)
kasteheintena (plural)
kasteheinadena (plural)
kasteheinata (singular)
kasteheinteta (plural)
kasteheinadeta (plural)
kasteheinaga (singular)
kasteheintega (plural)
kasteheinadega (plural)


júdásfülgomba

boltcovitka ucho Jidášovo, ucho Jidášovo


pichlón

pichlónë (nominative plural)
pichlóna (genitive singular)
pichlónów (genitive plural)
pichlónowi (dative singular)
pichlónom (dative plural)
pichlóna (accusative singular)
pichlónë (accusative plural)
pichlónã (instrumental singular)
pichlónama (instrumental plural)
pichlónie (locative singular)
pichlónach (locative plural)
pichlónie (vocative singular)
pichlónë (vocative plural)


viticcio

Z pozdnělatinského viticulum, viticula, což je zdrobnělina slova vitis — vinná réva; vinice, vinohrad.


مَمْلَكَة

Ze souhláskového základu م ل ك. Srovnej např. hebrejské מַמְלָכָה téhož významu nebo turecké memleket.

الْمَمْلَكَة الْعَرَبِيَّة السَّعُودِيَّة

الْمَمْلَكَة الْمُتَّحِدَة لِبِرِيطَانِيَا الْعُظْمَى وَأَيِرْلَنْدَا الشَّمَالِيَّة


dagilis

[daˈɡʲɪlʲɪs]


Gewöhnlicher Besenginster

[ɡəˈvøːnlɪçɐ ˈbeːzənˌɡɪnstɐ]


kručinka

kručinky (nominative plural)
kručinky (genitive singular)
kručinek (genitive plural)
kručince (dative singular)
kručinkám (dative plural)
kručinku (accusative singular)
kručinky (accusative plural)
kručinko (vocative singular)
kručinky (vocative plural)
kručince (locative singular)
kručinkách (locative plural)
kručinkou (instrumental singular)
kručinkami (instrumental plural)


bledavka Boucheova

[ˈbʎɛdaʊ̯ka ˈbʊʃɛɔva]

snědek hřebenitý (Ornithogalum boucheanum) z čeledi chřestovité, podčeleď Scilloideae


Spargelgewächse

[ˈʃpaʁɡl̩.ɡəˌvɛksə]

Schusterpalme und Agave beiden gehören der Familie der Spargelgewächse, es händelt sich um zwei Gattungen aus der Familie.


豆目

Výraz se skládá z kandži 豆 (fazole, hrách, bob, sója, trpaslík) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení prvního je japonské čtení druhého je sinojaponské.

マメ目 (alternative)
まめもく (hiragana)
mamemoku (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony Rosidae (japonština)


bobotvaré

Slovo vzniklo složením z podstatného jména bob pomocí spojovací vložky -o- s přídavným jménem tvarový přetvořeného na příponu -tvaré, která označuje příslušnost k botanickému řádu. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

bobotvarých (genitive plural)
bobotvarým (dative plural)
bobkotvaré (accusative plural)
bobotvarých (locative plural)
bobotvarými (instrumental plural)

název jednoho z řádů rostlin ze třídy vyšší dvouděložných, v kladu Eurosids I; vědecký název: Fabales


σεληνοτροπισμός

selenotropismus: vlastnost některých rostlin, jejichž květy se otáčejí pod vlivem měsíčního světla


連玉

Výraz se skládá z kandži 連 (spojit, doprovázet) a 玉 (koule, šperk), čtení prvního je nepravidelné (odvozeno od čtení jako レン (呉漢音) ([ren])) čtení druhého je japonské; na švu slabik došlo ke změně znělosti ([ta] → [da]). Zkomoleno z evropského retama (vítečník), to převzato z arabského رَتَم ([ratam]).

レダマ (alternative)
鷹爪 (alternative)
鶯織柳 (alternative)
れだま (hiragana)
redama (Rōmaji)

vítečník sítinovitý, Spartium junceum z čeledi bobovitých (豆科/マメ科), tribus 金雀枝連/エニシダ連 - kručinky (Genisteae)


鷹爪

Výraz se skládá z kandži 鷹 (jestřáb, sokol) a 爪 (dráp), čtení obou je nepravidelné; na švu slabik došlo ke změně znělosti ([ta] → [da]). Zkomoleno z evropského retama (vítečník), to převzato z arabského رَتَم ([ratam]).

レダマ (alternative)
連玉 (alternative)
鶯織柳 (alternative)
れだま (hiragana)
redama (Rōmaji)


一葉金雀枝属

Výraz se skládá z kandži 一 (jeden, jedna, jedno), 葉 (list, listí, listoví), 金 (zlato, kov, peníze), 雀 (vrabec), 枝 (větev) a 属 (náležet, patřit, přidružený zde: rod v taxonomii), čtení prvních dvou je japonské, čtení dalších tří je nepravidelné, čtení šestého je sinojaponské; čtení druhého znaku je pro usnadnění výslovnosti znělé ([ha] → [ba]). Zároveň 金雀枝 znamená janovec metlatý (Cytisus scoparius/Sarothamnus scoparius).

ヒトツバエニシダ属 (alternative)
ひとつばえにしだぞく (hiragana)
hitocubaenišidazoku (Rōmaji)


銀葉金雀枝属

Výraz se skládá z kandži 銀 (stříbro), 葉 (list, listí, listoví), 金 (zlato, kov, peníze), 雀 (vrabec), 枝 (větev) a 属 (náležet, patřit, přidružený zde: rod v taxonomii), čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení dalších tří je nepravidelné, čtení šestého je sinojaponské. Zároveň 金雀枝 znamená janovec metlatý (Cytisus scoparius/Sarothamnus scoparius).

ギンヨウエニシダ属 (alternative)
ぎんようえにしだぞく (hiragana)
ginjóenišidazoku (Rōmaji)

rod z tribu kručinky (rod vědecky Argyrocytisus; český název rodu chybí)


vítečník

rod rostlin z čeledi bobovitých, blízce příbuzný s janovcem, kručinkou, čilimníkem


梅鉢草

Výraz se skládá z kandži 梅 (meruňka japonská, Prunus mume Siebold & Zucc. často chybně překládáno jako švestka, slíva), 鉢 (hluboká mísa, nádoba podobná velkému květináči, květináč) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvního je japonské, čtení druhého a třetího je sinojaponské; výslovnost části 鉢 ([hači]) je z důvodu usnadnění čtení posunuta do znělosti (rendaku/連濁): [hači] → [bači].

ウメバチソウ (alternative)
うめばちそう (hiragana)
umebačisó (Rōmaji)

tolije bahenní Parnassia palustris. Podle této rostliny je pojmenována podčeleď 梅鉢草亜科/ウメバチソウ亜科 - z čeledi jesencovité


車軸草

Výraz se skládá z kandži 車 (vůz (srovnej s rikša - 人力車), 軸 (osa, hřídel) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 車軸 znamená hřídel.

シャジクソウ (alternative)
しゃじくそう (hiragana)
šadžikusó (Rōmaji)

jetel mnoholistý Trifolium lupinaster. Podle této rostliny je pojmenován tribus 車軸草連/シャジクソウ連 - z podčeledi bobové


hiniesta

Z latinského genista. Srovnej např. německé Ginster nebo japonské 金雀枝.


大豆

Výraz se skládá z kandži 大 (velký) a 豆 (fazole, hrách, bob, sója, trpaslík), čtení obou je sinojaponské.

ダイズ (alternative)
だいず (hiragana)
だいづ (hiragana)
daizu (Rōmaji)

sója luštinatá Glycine max. Podle této rostliny je pojmenován subtribus 大豆亜連/ダイズ亜連 - (sóje/Glycininae) z podčeledi bobové


upene

Odvozeno z lotyšského podstatného jména upe (řeka) příponou -ene (ženský protějšek mužské přípony -enis), naznačující odvození jednoho substantiva z jiného a těsnou souvislost s ním. „Rostlina rostoucí na/u břehu řeky“.


杏子

Výraz se skládá z kandži 杏 (meruňka, Prunus armeniaca) a 子 (dítě), čtení obou je sinojaponské, inspirované čínskými dialekty, například kantonštinou. Na švu "slabik" je výslovnost posunuta ke znělosti: su → zu).

アンズ (alternative)
杏 (alternative)
あんず (hiragana)
anzu (Rōmaji)

meruňka Prunus armeniaca (rostlina (strom))


アンズ

Výraz je častěji používaný alternativní odborný a fonetický zápis katakanou slova 杏子/杏.

杏子 (alternative)
杏 (alternative)
あんず (hiragana)
anzu (Rōmaji)


mơ tây

[məː˧˧ təj˧˧]

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q9199 (vie)-Penn Zero MSSJ-mơ tây.wav

Ze starovietnamského zápisu čínskými znaky 𣙪西, kde 𣙪 znamená (východní) meruňka/broskev (Prunus mume) a 西 znamená západ/Západ, jedná se o sinovietnamské čtení.


kayısı

Z Otomanské turečtiny: قیصی, to z arabského قيسي (meruňka - velkoplodý kultivar).


紫蘇亜科

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový), 蘇 (so - "sýr", vyráběný vrstvením mléčných škraloupů; zkratka pro sovětský; zde: perila (hluchavkovitá rostlina - perilla L.)), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď). Čtení všech je sinojaponské.

シソ亜科 (alternative)
しそあか (hiragana)
šisoaka (Rōmaji)

hluchavkové název podčeledi Lamioideae z řádu hluchavkotvarých


hluchavkovité

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména hluchavka příponou -ovité, která označuje příslušnost k botanické čeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

hluchavkovitých (genitive plural)
hluchavkovitým (dative plural)
hluchavkovitých (locative plural)
hluchavkovitými (instrumental plural)

název jedné z čeledí rostlin z řádu hluchavkotvarých; vědecký název: Lamiaceae


꿀풀과

Výraz je složenina z 꿀풀 (černohlávek obecný) s korejským čtením, kde 꿀 znamená med a 풀 - tráva/bylina; a z 과 se sinokorejským čtením (starokorejského 科 (oddělení, obor, zde: čeleď)).


꿀풀

Výraz je složenina s korejským čtením, kde 꿀 znamená med a 풀 - tráva/bylina.


ガリア科

Výraz je fonetickým přepisem slova ガリア/ガリア属 (rod rostlin garye (Garrya; ten nazván podle politika jménem Nicholas Garry) v katakaně a kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).


キョウチクトウ科

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 夾竹桃 (oleandr obecný Nerium oleander v katakaně a kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).

キョウチクトウか (hiragana)
kjóčikutóka (Rōmaji)


羅布麻

Výraz se skládá z kandži 羅 (gáza, tenké hedvábí, Řím), 布 (plátno, tkanina) a 麻 (konopí, len), čtení všech je sinojaponské.

ラフマ (alternative)
らふま (hiragana)
rafuma (Rōmaji)


沼水木科

Výraz se skládá z kandži 沼 (bažina), 水 (voda), 木 (strom) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení tří prvních je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

ヌマミズキ科 (alternative)
ぬまみずきか (hiragana)
numamizukika (Rōmaji)

tupelovité (bývalá čeleď; nyní spadá pod dřínovité)