Maracuja

die Maracuja (nominative singular)
die Maracujas (nominative plural)
der Maracuja (genitive singular)
der Maracujas (genitive plural)
der Maracuja (dative singular)
den Maracujas (dative plural)
die Maracuja (accusative singular)
die Maracujas (accusative plural)


Litschi

die Litschi (nominative singular)
die Litschis (nominative plural)
der Litschi (genitive singular)
der Litschis (genitive plural)
der Litschi (dative singular)
den Litschis (dative plural)
die Litschi (accusative singular)
die Litschis (accusative plural)


płatek

płatki (nominative plural)
płatka (genitive singular)
płatków (genitive plural)
płatkowi (dative singular)
płatkom (dative plural)
płatki (accusative plural)
płatkiem (instrumental singular)
płatkami (instrumental plural)
płatku (locative singular)
płatkach (locative plural)
płatku (vocative singular)
płatki (vocative plural)


猪独活

Výraz se skládá z kandži 猪 (prase divoké), 独 (sám (též Německo)) a 活 (živý), čtení všeho je nepravidelné. Zároveň 独活 znamená arálie srdčitá (Aralia cordata).

シシウド (alternative)
ししうど (hiragana)
šišiudo (Rōmaji)


ミヤマキンポウゲ

Jedná se o fonetický přepis katakanou v odborném názvosloví pro výraz 深山金鳳花

深山金鳳花 (alternative)
みやまきんぽうげ (hiragana)
mijama kinpóge (Rōmaji)

pryskyřník prudký Ranunculus acris L. var. nipponicus


金鳳花

Výraz se skládá z kandži 金 (kov, zde: zlato, zlatý), 鳳 (samec mytického ptáka 鳳凰 ([hó-ó]) a 花 (květina). Čtení je sinojaponské, 金 ([kin]) a 鳳 ([hó]) - typu kan'on (漢音) a 花 ([ke]) - typu goon (呉音). U posledních dvou dochází ke změmě znělosti: hó → pó a ke → ge.

キンポウゲ (alternative)
きんぽうげ (hiragana)
kinpóge (Rōmaji)

pryskyřník japonský Ranunculus japonicus Thunb.


熊の足詰め草

Výraz se skládá z kandži 熊 (medvěd), partikule の (zde vyjadřuje přivlastňovací pád), kandži 足 (noha), 詰 (uzavřít, stisknout, zde: 詰め je II. základ od slovesa 詰める - nacpat, vmáčknout) a 草 (tráva, bylina). Čtení je japonské. Zároveň 詰め草/詰草 znamená jetel.

クマノアシツメクサ (alternative)
熊の足詰草 (alternative)
くまのあしつめくさ (hiragana)
kuma no aši cumekusa (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony Fabales (japonština)


詰め草

Výraz se skládá z kandži 詰 (uzavřít, stisknout, zde: 詰め je II. základ od slovesa 詰める - nacpat, vmáčknout), okurigany (め) a 草 (tráva, bylina). Čtení je japonské.

ツメクサ (alternative)
詰草 (alternative)
つめくさ (hiragana)
cumekusa (Rōmaji)


詰草

Výraz se skládá z kandži 詰 (uzavřít, stisknout, zde: II. základ od slovesa 詰める - nacpat, vmáčknout) a 草 (tráva, bylina). Čtení je japonské.

ツメクサ (alternative)
詰め草 (alternative)
つめくさ (hiragana)
cumekusa (Rōmaji)


Echte Rentierflechte

[ˈɛçtə ʀãˈti̯eːˈflɛçtə]


Wasserhahnenfuß

Složenina ze substantiv Wasser (voda) a Hahnenfuß (pryskyřník).

der Wasserhahnenfuß (nominative singular)
die Wasserhahnenfüße (nominative plural)
des Wasserhahnenfußes (genitive singular)
der Wasserhahnenfüße (genitive plural)
dem Wasserhahnenfuß (dative singular)
den Wasserhahnenfüßen (dative plural)
den Wasserhahnenfuß (accusative singular)
die Wasserhahnenfüße (accusative plural)


montánní

Pochází z německého prefixu kmene Montan- který je odvozen z latinského Mons (hora).

montánního (genitive singular masculine animate)
montánního (genitive singular masculine inanimate)
montánního (genitive singular neuter)
montánních (genitive plural masculine animate)
montánních (genitive plural masculine inanimate)
montánních (genitive plural feminine)
montánních (genitive plural neuter)
montánnímu (dative singular masculine animate)
montánnímu (dative singular masculine inanimate)
montánnímu (dative singular neuter)
montánním (dative plural masculine animate)
montánním (dative plural masculine inanimate)
montánním (dative plural feminine)
montánním (dative plural neuter)
montánního (accusative singular masculine animate)
montánním (locative singular masculine animate)
montánním (locative singular masculine inanimate)
montánním (locative singular neuter)
montánních (locative plural masculine animate)
montánních (locative plural masculine inanimate)
montánních (locative plural feminine)
montánních (locative plural neuter)
montánním (instrumental singular masculine animate)
montánním (instrumental singular masculine inanimate)
montánním (instrumental singular neuter)
montánními (instrumental plural masculine animate)
montánními (instrumental plural masculine inanimate)
montánními (instrumental plural feminine)
montánními (instrumental plural neuter)

vegetační stupeň (v 1000-1200 metrech nad mořem)


Gold-Fingerkraut

[ɡɔltˈfɪŋɐkʁaʊ̯t]


Echter Kümmel

[ˈɛçtɐ ˈkʏml̩]


kostrzewa

kostrzewy (nominative plural)
kostrzewy (genitive singular)
kostrzew (genitive plural)
kostrzewie (dative singular)
kostrzewom (dative plural)
kostrzewę (accusative singular)
kostrzewy (accusative plural)
kostrzewą (instrumental singular)
kostrzewami (instrumental plural)
kostrzewie (locative singular)
kostrzewach (locative plural)
kostrzewo (vocative singular)
kostrzewy (vocative plural)


Arznei-Engelwurz

[aːɐ̯t͡sˈnaɪ̯ˈɛŋl̩vʊʁt͡s]


Echte Engelwurz

[ˈɛçtəˈɛŋl̩vʊʁt͡s]


аистник обыкновенный

[ˈaɪsʲnʲɪk ɐbɨknɐˈvʲenːɨɪ]

cs-аистник_обыкновенный-ru-phrase-QTWMhgHB


ὑοσκύαμος

ὑοσκυάμω (nominative)
ὑοσκύαμοι (nominative plural)
ὑοσκυάμου (genitive singular)
ὑοσκυάμοιν (genitive)
ὑοσκυάμων (genitive plural)
ὑοσκυάμῳ (dative singular)
ὑοσκυάμοιν (dative)
ὑοσκυάμοις (dative plural)
ὑοσκύαμον (accusative singular)
ὑοσκυάμω (accusative)
ὑοσκυάμους (accusative plural)
ὑοσκύαμε (vocative singular)
ὑοσκυάμω (vocative)
ὑοσκύαμοι (vocative plural)

Ὁ μῦς φαρμακεύεται ὑπὸ τοῦ ὑοσκυάμου.


kontryhel obecný

léčivá rostlina z čeledi růžovitých (Alchemilla vulgaris)


畔菜科

Výraz se skládá z kandži 畔 (mez mezi zavodněnými ploškami v rýžovémpoli; též pěšinka tamtéž), 菜 (zelenina; řepka) a 科 (oddělení, sekce zde: čeleď), čtení obou prvních je japonské, čtení třetího je sinojaponské. Zároveň 畔菜 znamená puštička pouzdernatá, Lindernia procumbens (Krock.) Borbás.

アゼナ科 (alternative)
あぜなか (hiragana)
azenaka (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony euasteridy I (japonština)

čeleď puštičkovité (Linderniaceae) z řádu 紫蘇目/hluchavkotvaré


畔菜属

Výraz se skládá z kandži 畔 (mez mezi zavodněnými ploškami v rýžovémpoli; též pěšinka tamtéž), 菜 (zelenina; řepka) a 属 (náležet, patřit, přidružený zde: rod v taxonomii), čtení obou prvních je japonské, čtení třetího je sinojaponské. Zároveň 畔菜 znamená puštička pouzdernatá, Lindernia procumbens (Krock.) Borbás.

アゼナ属 (alternative)
あぜなぞく (hiragana)
azenazoku (Rōmaji)


乙女畔菜

Výraz se skládá z kandži 乙 (druhý kalendářní znak v asijském zvěrokruhu; další/poslední z potomků; romantický), 女 (žena), 畔 (mez mezi zavodněnými ploškami v rýžovémpoli; též pěšinka tamtéž) a 菜 (zelenina; řepka), čtení všech je japonské. Zároveň 乙女 znamená panna a 畔菜 - puštička pouzdernatá, Lindernia procumbens (Krock.) Borbás.

オトメアゼナ (alternative)
おとめあぜな (hiragana)
otomeazena (Rōmaji)

jeden druh bakopa bez českého názvu, odborně Bacopa monnieri,


アメリカ畔菜

Výraz se skládá ze zápisu katakanou アメリカ (Amerika) a z kandži 畔 (mez mezi zavodněnými ploškami v rýžovém poli; též pěšinka tamtéž) a 菜 (zelenina; řepka), čtení obou kandži je japonské.

アメリカアゼナ (alternative)
亜米利加畔菜 (alternative)
あめりかあぜな (hiragana)
amerikaazena (Rōmaji)


bolehlav plamatý

jedovatá rostlina z čeledi miříkovitých - Conium maculatum


vstavač plamatý

jednoděložná rostlina z čeledi vstavačovitých - Dactylorhiza maculata


Kuhmaul

das Kuhmaul (nominative singular)
die Kuhmäuler (nominative plural)
des Kuhmauls (genitive singular)
Kuhmaules (genitive singular)
der Kuhmäuler (genitive plural)
dem Kuhmaul (dative singular)
den Kuhmäulern (dative plural)
das Kuhmaul (accusative singular)
die Kuhmäuler (accusative plural)


羽衣草

Výraz se skládá z kandži 羽 (křídlo, numerativ pro ptáky nebo drobnější/středně velká drobnější zvířata), 衣 (roucho) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je japonské (1); čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské (2), u obou u 2. „slabiky“ dochází ke změně znělosti ([ko] → [go]), u prvního významu u 5. slabiky dochází také ke změně znělosti ([ku] → [gu])

ハゴロモグサ (alternative)
はごろもぐさ (hiragana)
hagoromogusa (Rōmaji)

rostlina z rodu kontryhel, kontryhel japonský Alchemilla japonica Nakai & H. Hara.


羽衣草

ハゴロモソウ (alternative)
はごろもそう (hiragana)
hagoromosó (Rōmaji)

rostlina z rodu řebříček Achillea alpina


鳥兜

Výraz se skládá z kandži 鳥 (pták) a 兜 (helma, přílba), čtení obou je japonské.

トリカブト (alternative)
とりかぶと (hiragana)
torikabuto (Rōmaji)


vonokvětka libovonná

rostlina z čeledi olivovníkovitých - Osmanthus fragrans


pumpava obecná

léčivá rostlina z čeledi kakostovitých - Erodium cicutarium


обыкновенный

[ɐbɨknɐˈvʲenːɨɪ̯]

обыкнове́нный (nominative singular masculine animate)
обыкнове́нный (nominative singular masculine inanimate)
обыкнове́нная (nominative singular feminine)
обыкнове́нное (nominative singular neuter)
обыкнове́нные (nominative plural)
обыкнове́нные (nominative plural)
обыкнове́нного (genitive singular masculine animate)
обыкнове́нного (genitive singular masculine inanimate)
обыкнове́нной (genitive singular feminine)
обыкнове́нного (genitive singular neuter)
обыкнове́нных (genitive plural)
обыкнове́нных (genitive plural)
обыкнове́нному (dative singular masculine animate)
обыкнове́нному (dative singular masculine inanimate)
обыкнове́нной (dative singular feminine)
обыкнове́нному (dative singular neuter)
обыкнове́нным (dative plural)
обыкнове́нным (dative plural)
обыкнове́нного (accusative singular masculine animate)
обыкнове́нный (accusative singular masculine inanimate)
обыкнове́нную (accusative singular feminine)
обыкнове́нное (accusative singular neuter)
обыкнове́нных (accusative plural)
обыкнове́нные (accusative plural)
обыкнове́нным (instrumental singular masculine animate)
обыкнове́нным (instrumental singular masculine inanimate)
обыкнове́нной, обыкнове́нною (instrumental singular feminine)
обыкнове́нным (instrumental singular neuter)
обыкнове́нными (instrumental plural)
обыкнове́нными (instrumental plural)
обыкнове́нном (locative singular masculine animate)
обыкнове́нном (locative singular masculine inanimate)
обыкнове́нной (locative singular feminine)
обыкнове́нном (locative singular neuter)
обыкнове́нных (locative plural)
обыкнове́нных (locative plural)


zwyczajny

zwyczajna (nominative singular feminine)
zwyczajne (nominative singular neuter)
zwyczajni (nominative plural)
zwyczajne (nominative plural)
zwyczajnego (genitive singular)
zwyczajnego (genitive singular)
zwyczajnej (genitive singular feminine)
zwyczajnego (genitive singular neuter)
zwyczajnych (genitive plural)
zwyczajnych (genitive plural)
zwyczajnemu (dative singular)
zwyczajnemu (dative singular)
zwyczajnej (dative singular feminine)
zwyczajnemu (dative singular neuter)
zwyczajnym (dative plural)
zwyczajnym (dative plural)
zwyczajnego (accusative singular)
zwyczajną (accusative singular feminine)
zwyczajne (accusative singular neuter)
zwyczajnych (accusative plural)
zwyczajne (accusative plural)
zwyczajnym (instrumental singular)
zwyczajnym (instrumental singular)
zwyczajną (instrumental singular feminine)
zwyczajnym (instrumental singular neuter)
zwyczajnymi (instrumental plural)
zwyczajnymi (instrumental plural)
zwyczajnym (locative singular)
zwyczajnym (locative singular)
zwyczajnej (locative singular feminine)
zwyczajnym (locative singular neuter)
zwyczajnych (locative plural)
zwyczajnych (locative plural)
zwyczajna (vocative singular feminine)
zwyczajne (vocative singular neuter)
zwyczajni (vocative plural)
zwyczajne (vocative plural)


Edeltanne

die Edeltanne (nominative singular)
die Edeltannen (nominative plural)
der Edeltanne (genitive singular)
der Edeltannen (genitive plural)
der Edeltanne (dative singular)
den Edeltannen (dative plural)
die Edeltanne (accusative singular)
die Edeltannen (accusative plural)


hinojo

Přes starošpanělské ynojo z pozdnělatinského genuculum, geniculum, což je zdrobnělina slova genū — koleno. Srovnej např. korsické ghjinochju, francouzské genou, agenouiller nebo italské ginocchio.


lukrecja

lukrecje (nominative plural)
lukrecji (genitive singular)
lukrecji (genitive plural)
lukrecji (dative singular)
lukrecjom (dative plural)
lukrecję (accusative singular)
lukrecje (accusative plural)
lukrecją (instrumental singular)
lukrecjami (instrumental plural)
lukrecji (locative singular)
lukrecjach (locative plural)
lukrecjo (vocative singular)
lukrecje (vocative plural)


epidermální

epidermálního (genitive singular masculine animate)
epidermálního (genitive singular masculine inanimate)
epidermálního (genitive singular neuter)
epidermálních (genitive plural masculine animate)
epidermálních (genitive plural masculine inanimate)
epidermálních (genitive plural feminine)
epidermálních (genitive plural neuter)
epidermálnímu (dative singular masculine animate)
epidermálnímu (dative singular masculine inanimate)
epidermálnímu (dative singular neuter)
epidermálním (dative plural masculine animate)
epidermálním (dative plural masculine inanimate)
epidermálním (dative plural feminine)
epidermálním (dative plural neuter)
epidermálního (accusative singular masculine animate)
epidermálním (locative singular masculine animate)
epidermálním (locative singular masculine inanimate)
epidermálním (locative singular neuter)
epidermálních (locative plural masculine animate)
epidermálních (locative plural masculine inanimate)
epidermálních (locative plural feminine)
epidermálních (locative plural neuter)
epidermálním (instrumental singular masculine animate)
epidermálním (instrumental singular masculine inanimate)
epidermálním (instrumental singular neuter)
epidermálními (instrumental plural masculine animate)
epidermálními (instrumental plural masculine inanimate)
epidermálními (instrumental plural feminine)
epidermálními (instrumental plural neuter)


ノウゼンカズラ

Výraz je častěji používaný alternativní odborný a fonetický zápis katakanou slova 凌霄花

凌霄花 (alternative)
のうぜんかずら (hiragana)
nózenkazura (Rōmaji)


トウゴマ

Výraz je častěji používaný alternativní odborný a fonetický zápis katakanou slova 唐胡麻.

唐胡麻 (alternative)
とうごま (hiragana)
tógoma (Rōmaji)


キョウチクトウ

Výraz je častěji používaným alternativním odborným a fonetickým zápisem slova 夾竹桃.

夾竹桃 (alternative)
きょうちくとう (hiragana)
kjóčikutó (Rōmaji)


chřapáč pružný

jedlá vřeckovýtrusná houba z čeledi chřapáčovitých - Helvella elastica


燈台草

Výraz se skládá z kandži 燈 (světlo), 台 (základna, podstavec) a 草 (tráva, zde: bylina), čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení posledního je japonské. Na švu 2. a 3. „slabiky“ dochází ke změně znělosti ([ku] → [gu]).

トウダイグサ (alternative)
灯台草 (alternative)
とうだいぐさ (hiragana)
tódaigusa (Rōmaji)


Hyazinthe

Z řeckého ὑάκινθος.

die Hyazinthe (nominative singular)
die Hyazinthen (nominative plural)
der Hyazinthe (genitive singular)
der Hyazinthen (genitive plural)
der Hyazinthe (dative singular)
den Hyazinthen (dative plural)
die Hyazinthe (accusative singular)
die Hyazinthen (accusative plural)


杜松

Výraz se skládá z kandži 杜 (les, chrámový hájek; japonská divoká horská hruška jamanaši; bezstarostný) a 松 (borovice), čtení obou je nepravidelné (1); čtení obou je sinojaponské (2).

ネズ (alternative)
ねず (hiragana)
nezu (Rōmaji)
としょう (hiragana)
tošó (Rōmaji)


杜仲科

Výraz se skládá z kandži 杜 (les, chrámový hájek; japonská divoká horská hruška jamanaši; bezstarostný), 仲 (prostředník, vyjednavač) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské, konkrétněji 漢音 (kan'on).

トチュウ科 (alternative)
とちゅうか (hiragana)
točúka (Rōmaji)


杜仲属

Výraz se skládá z kandži 杜 (chrámový hájek; japonská divoká horská hruška jamanaši), 仲 (prostředník, vyjednavač) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení všech je sinojaponské.

トチュウ属 (alternative)
とちゅうぞく (hiragana)
točúzoku (Rōmaji)


杜仲目

Výraz se skládá z kandži 杜 (chrámový hájek; japonská divoká horská hruška jamanaši), 仲 (prostředník, vyjednavač) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení všech je sinojaponské.

トチュウ目 (alternative)
とちゅうもく (hiragana)
točúmoku (Rōmaji)

dříve název zastaralého řádu Eucommiales ze zastaralé podtřídy


睡蓮

[ʂweɪ̯⁵¹ ljɛn³⁵]


睡蓮

Výraz se skládá z kandži 睡 (ospalý) a 蓮 (lotos), čtení obou je sinojaponské.

スイレン (alternative)
すいれん (hiragana)
suiren (Rōmaji)


睡蓮属

Výraz se skládá z kandži 睡 (ospalý), 蓮 (lotos) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení všech je sinojaponské.

スイレン属 (alternative)
すいれんぞく (hiragana)
suirenzoku (Rōmaji)


睡蓮科

Výraz se skládá z kandži 睡 (ospalý), 蓮 (lotos) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské, konkrétněji 漢音 (kan'on).

スイレン科 (alternative)
すいれんか (hiragana)
suirenka (Rōmaji)


睡蓮目

Výraz se skládá z kandži 睡 (ospalý), 蓮 (lotos) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení všech je sinojaponské.

スイレン目 (alternative)
すいれんもく (hiragana)
suirenmoku (Rōmaji)


岩煙草科

Výraz se skládá z kandži 岩 (skála), 煙 (kouř, dým) 草 (tráva; zde: bylina) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, další dva je nepravidelné čtení (džukudžikun (熟字訓); zároveň tyto (煙草) znamenají tabák, čtení posledního je sinojaponské. Tedy doslovně "čeleď skalního tabáku".

イワタバコ科 (alternative)
いわたばこか (hiragana)
iwatabakoka (Rōmaji)


空木属

Výraz se skládá z kandži 空 (obloha, nebe; zde: prázdný), 木 (strom; zde: keř) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení prvního je nepravidelné, druhého japonské, třetího sinojaponské. Na švu slabik dochází ke změně znělosti: ki → gi.

ウツギ属 (alternative)
うつぎぞく (hiragana)
ucugizoku (Rōmaji)

trojpuk (rod Deutzia z čeledi hortenziovité (紫陽花科))


bronts

bronto (nominative)
brontā (nominative plural)
bronta (genitive singular)
brontu (genitive)
brontu (genitive plural)
brontou (dative singular)
brontams (dative)
brontams (dative plural)
bronta (accusative singular)
bronto (accusative)
brontus (accusative plural)
bronto (instrumental singular)
brontās (instrumental)
brontās (instrumental plural)
brontė (locative singular)
brontūs (locative)
brontūs (locative plural)
brontė (vocative singular)
bronto (vocative)
brontā (vocative plural)


soskis

soskio (nominative)
soskē (nominative plural)
soskė (genitive singular)
soskiu (genitive)
soskiu (genitive plural)
soskiou (dative singular)
soskem (dative)
soskems (dative plural)
soski (accusative singular)
soskio (accusative)
soskius (accusative plural)
soskio (instrumental singular)
soskēs (instrumental)
soskēs (instrumental plural)
soskie (locative singular)
soskiūs (locative)
soskiūs (locative plural)
soski (vocative singular)
soskio (vocative)
soskē (vocative plural)


kielich

kielichy (nominative plural)
kielicha (genitive singular)
kielichów (genitive plural)
kielichowi (dative singular)
kielichom (dative plural)
kielichy (accusative plural)
kielichem (instrumental singular)
kielichami (instrumental plural)
kielichu (locative singular)
kielichach (locative plural)
kielichu (vocative singular)
kielichy (vocative plural)


Chinakohl

Složenina z China (« Čína ») a Kohl (« zelí »).

der Chinakohl (nominative singular)
des Chinakohls (genitive singular)
Chinakohles (genitive singular)
dem Chinakohl (dative singular)
den Chinakohl (accusative singular)


Kohl

Přes starohornoněmecké kōlo, což je výpůjčka z latinského caulis — stonek, lodyha. Srovnej např. (oboj)řecké καυλός.

der Kohl (nominative singular)
die Kohle (nominative plural)
des Kohls (genitive singular)
Kohles (genitive singular)
der Kohle (genitive plural)
dem Kohl (dative singular)
den Kohlen (dative plural)
den Kohl (accusative singular)
die Kohle (accusative plural)


Rosenkohl

Složenina z Rose (« růže ») a Kohl (« kapusta »).

der Rosenkohl (nominative singular)
die Rosenkohle (nominative plural)
des Rosenkohls (genitive singular)
Rosenkohles (genitive singular)
der Rosenkohle (genitive plural)
dem Rosenkohl (dative singular)
den Rosenkohlen (dative plural)
den Rosenkohl (accusative singular)
die Rosenkohle (accusative plural)


Rotkohl

Složenina z rot (« červený ») a Kohl (« zelí »).

der Rotkohl (nominative singular)
die Rotkohle (nominative plural)
des Rotkohls (genitive singular)
Rotkohles (genitive singular)
der Rotkohle (genitive plural)
dem Rotkohl (dative singular)
den Rotkohlen (dative plural)
den Rotkohl (accusative singular)
die Rotkohle (accusative plural)


Weißkohl

Složenina z weiß (« bíly ») a Kohl (« zelí »).

der Weißkohl (nominative singular)
die Weißkohle (nominative plural)
des Weißkohls (genitive singular)
Weißkohles (genitive singular)
der Weißkohle (genitive plural)
dem Weißkohl (dative singular)
den Weißkohlen (dative plural)
den Weißkohl (accusative singular)
die Weißkohle (accusative plural)


Holler

der Holler (nominative singular)
die Holler (nominative plural)
des Hollers (genitive singular)
der Holler (genitive plural)
dem Holler (dative singular)
den Hollern (dative plural)
den Holler (accusative singular)
die Holler (accusative plural)


Klatschmohn

der Klatschmohn (nominative singular)
des Klatschmohns (genitive singular)
Klatschmohnes (genitive singular)
dem Klatschmohn (dative singular)
den Klatschmohn (accusative singular)


姫立金花

Výraz se skládá z kandži 姫 (princezna, kráska), 立 (stát), 金 (kov, zlato) a 花 (květina), čtení prvního je japonské, čtení zbylých je sinojaponské. Zároveň 立金花 znamená blatouch.

ヒメリューキンカ (alternative)
ひめりゅうきんか (hiragana)
himerjúkinka (Rōmaji)


立金花

Výraz se skládá z kandži 立 (stát), 金 (kov, zlato) a 花 (květina), čtení je sinojaponské.

リューキンカ (alternative)
りゅうきんか (hiragana)
rjúkinka (Rōmaji)


Eukalyptus

der Eukalyptus (nominative singular)
die Eukalyptus (nominative plural)
Eukalypten (nominative plural)
des Eukalyptus (genitive singular)
der Eukalyptus (genitive plural)
Eukalypten (genitive plural)
dem Eukalyptus (dative singular)
den Eukalyptus (dative plural)
Eukalypten (dative plural)
den Eukalyptus (accusative singular)
die Eukalyptus (accusative plural)
Eukalypten (accusative plural)


Distel

die Distel (nominative singular)
die Disteln (nominative plural)
der Distel (genitive singular)
der Disteln (genitive plural)
der Distel (dative singular)
den Disteln (dative plural)
die Distel (accusative singular)
die Disteln (accusative plural)


Fingerhut

[ˈfɪŋɐˌhuːt]

Složenina ze substantiv Finger („prst“) a Hut („klobouk“).

der Fingerhut (nominative singular)
die Fingerhüte (nominative plural)
des Fingerhuts (genitive singular)
Fingerhutes (genitive singular)
der Fingerhüte (genitive plural)
dem Fingerhut (dative singular)
den Fingerhüten (dative plural)
den Fingerhut (accusative singular)
die Fingerhüte (accusative plural)


Heidekraut

Složenina ze substantiv Heide („vřes“) a Kraut („bylina“).

das Heidekraut (nominative singular)
die Heidekräuter (nominative plural)
des Heidekrauts (genitive singular)
Heidekrautes (genitive singular)
der Heidekräuter (genitive plural)
dem Heidekraut (dative singular)
den Heidekräutern (dative plural)
das Heidekraut (accusative singular)
die Heidekräuter (accusative plural)


Hahnenfuß

Složenina substantiv Hahn — „kohout“ a Fuß — „noha“.

der Hahnenfuß (nominative singular)
des Hahnenfußes (genitive singular)
dem Hahnenfuß (dative singular)
den Hahnenfuß (accusative singular)


Kelch

der Kelch (nominative singular)
die Kelche (nominative plural)
des Kelchs (genitive singular)
Kelches (genitive singular)
der Kelche (genitive plural)
dem Kelch (dative singular)
den Kelchen (dative plural)
den Kelch (accusative singular)
die Kelche (accusative plural)


Stängel

Stengel (alternative)
der Stängel (nominative singular)
die Stängel (nominative plural)
des Stängels (genitive singular)
der Stängel (genitive plural)
dem Stängel (dative singular)
den Stängeln (dative plural)
den Stängel (accusative singular)
die Stängel (accusative plural)


Stiel

der Stiel (nominative singular)
die Stiele (nominative plural)
des Stiels (genitive singular)
Stieles (genitive singular)
der Stiele (genitive plural)
dem Stiel (dative singular)
den Stielen (dative plural)
den Stiel (accusative singular)
die Stiele (accusative plural)


Staubgefäß

[ˈʃtaʊ̯pˌɡəfɛːs]

Složenina ze substantiv Staub („pyl“) a Gefäß („nádoba“).

das Staubgefäß (nominative singular)
die Staubgefäße (nominative plural)
des Staubgefäßes (genitive singular)
der Staubgefäße (genitive plural)
dem Staubgefäß (dative singular)
den Staubgefäßen (dative plural)
das Staubgefäß (accusative singular)
die Staubgefäße (accusative plural)


Sternhyazinthe

Složenina ze substantiv Stern („hvězda“) a Hyazinthe („hyacint“).

die Sternhyazinthe (nominative singular)
die Sternhyazinthen (nominative plural)
der Sternhyazinthe (genitive singular)
der Sternhyazinthen (genitive plural)
der Sternhyazinthe (dative singular)
den Sternhyazinthen (dative plural)
die Sternhyazinthe (accusative singular)
die Sternhyazinthen (accusative plural)


Blütenblatt

das Blütenblatt (nominative singular)
die Blütenblätter (nominative plural)
des Blütenblatts (genitive singular)
Blütenblattes (genitive singular)
der Blütenblätter (genitive plural)
dem Blütenblatt (dative singular)
den Blütenblättern (dative plural)
das Blütenblatt (accusative singular)
die Blütenblätter (accusative plural)


Elastische Lorchel

[eˈlastɪʃə ˈlɔʁçl̩]


撫子

Výraz se skládá z kandži 撫 ((pohladit, dotek, uhladit) zde: milovaný) a 子 (dítě), čtení obou je japonské.

なでしこ (hiragana)
nadešiko (Rōmaji)
ナデシコ (alternative)

varieta hvozdíku pyšného - Dianthus superbus L. var. longicalycinus


jádřinec

jádřince (nominative plural)
jádřince (genitive singular)
jádřinceů (genitive plural)
jádřinci (dative singular)
jádřinceům (dative plural)
jádřince (accusative plural)
jádřinci (vocative singular)
jádřince (vocative plural)
jádřinci (locative singular)
jádřincích (locative plural)
jádřincem (instrumental singular)
jádřincey (instrumental plural)

blanité pouzdro uvnitř malvice, v němž se nacházejí semena plodu


撫子科

Výraz se skládá z kandži 撫 ((pohladit, dotek, uhladit) zde: milovaný), 子 (dítě) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení dvou prvních je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

ナデシコ科 (alternative)
なでしこか (hiragana)
nadešikoka (Rōmaji)


撫子目

Výraz se skládá z kandži 撫 ((pohladit, dotek, uhladit) zde: milovaný), 子 (dítě) a 目 (oko; řád taxonomická jednotka), čtení dvou prvních je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

なでしこもく (hiragana)
nadešikomoku (Rōmaji)
ナデシコ目 (alternative)

hvozdíkotvaré (řád vyšších dvouděložných rostlin)


撫子亜綱

Výraz se skládá z kandži 撫 ((pohladit, dotek, uhladit) zde: milovaný), 子 (dítě), 亜 (sub-, další) a 綱 (silné lano, třída (v biologii) (taxonomická jednotka), provaz, šňůra, kabel), čtení dvou prvních je japonské, čtení posledních dvou je sinojaponské. Zároveň 撫子 znamená hvozdík a 亜綱 - podtřída

なでしこあこう (hiragana)
nadešikoakó (Rōmaji)
ナデシコ亜綱 (alternative)

caryophyllidae (podtřída vyšších dvouděložných rostlin; zastaralý taxon)


蓼科

Výraz se skládá z kandži 蓼 ((rdesno) (z rodu persicaria, nikoliv Bistorta)) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

たでか (hiragana)
tadeka (Rōmaji)
タデ科 (alternative)


紫陽花

[t͡sz̩²¹⁴⁻²¹¹ jɑŋ³⁵ xwä⁵⁵]


紫陽花

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový, nachový), 陽 (světlý/mužský princip jang v čínské filosofii, Slunce, kladný) a 花 (květina, květ), čtení všech je nepravidelné; znakový zápis je převzat z čínštiny, takzvané džukudžikun (熟字訓 - znaky jsou použity pouze pro vyjádření významu bez ohledu(/jakéhokoliv vztahu) na výslovnost). Ze staré japonštiny. Vyskytuje se ve sbírce japonských básní Manjóšú (万葉集) v zápise z roku 759 s fonetickým přepisem v man'jóganě (万葉仮名) - 味狭藍 nebo 安治佐為; také ve Wamjó ruidžušó (和名類聚抄) z roku 938 s fonetickým přepisem v man'jóganě 阿豆佐為. Etymologie fonetické stránky výrazu: počáteční IPA: [ʔad͡ʑɪ] je 味 (chuť, může označovat i něco lukrativního/výborného); IPA: [saɪ] se skládá ze starobylého přivlastňovacího infixu -[s]- a 藍 ([ai]) - indigo, občas používané v obyčejném významu modrý. Etymologie grafické stránky výrazu: z čínského 紫陽花, doslova purpurová sluneční květina.

アジサイ (alternative)
あじさい (hiragana)
adžisai (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony Asteridae (japonština)


紫陽花

アジサイ (alternative)
シヨウカ (alternative)
しようか (hiragana)
šijóka (Rōmaji)


紫阳花

[t͡sz̩²¹⁴⁻²¹¹ jɑŋ³⁵ xwä⁵⁵]


Rost

der Rost (nominative singular)
die Roste (nominative plural)
des Rostes (genitive singular)
der Roste (genitive plural)
dem Rost (dative singular)
den Rosten (dative plural)
den Rost (accusative singular)
die Roste (accusative plural)


vytrvalý

vytrvalá (nominative singular feminine)
vytrvalé (nominative singular neuter)
vytrvalí (nominative plural masculine animate)
vytrvalé (nominative plural masculine inanimate)
vytrvalé (nominative plural feminine)
vytrvalá (nominative plural neuter)
vytrvalého (genitive singular masculine animate)
vytrvalého (genitive singular masculine inanimate)
vytrvalé (genitive singular feminine)
vytrvalého (genitive singular neuter)
vytrvalých (genitive plural masculine animate)
vytrvalých (genitive plural masculine inanimate)
vytrvalých (genitive plural feminine)
vytrvalých (genitive plural neuter)
vytrvalému (dative singular masculine animate)
vytrvalému (dative singular masculine inanimate)
vytrvalé (dative singular feminine)
vytrvalému (dative singular neuter)
vytrvalým (dative plural masculine animate)
vytrvalým (dative plural masculine inanimate)
vytrvalým (dative plural feminine)
vytrvalým (dative plural neuter)
vytrvalého (accusative singular masculine animate)
vytrvalou (accusative singular feminine)
vytrvalé (accusative singular neuter)
vytrvalé (accusative plural masculine animate)
vytrvalé (accusative plural masculine inanimate)
vytrvalé (accusative plural feminine)
vytrvalá (accusative plural neuter)
vytrvalá (vocative singular feminine)
vytrvalé (vocative singular neuter)
vytrvalí (vocative plural masculine animate)
vytrvalé (vocative plural masculine inanimate)
vytrvalé (vocative plural feminine)
vytrvalá (vocative plural neuter)
vytrvalém (locative singular masculine animate)
vytrvalém (locative singular masculine inanimate)
vytrvalé (locative singular feminine)
vytrvalém (locative singular neuter)
vytrvalých (locative plural masculine animate)
vytrvalých (locative plural masculine inanimate)
vytrvalých (locative plural feminine)
vytrvalých (locative plural neuter)
vytrvalým (instrumental singular masculine animate)
vytrvalým (instrumental singular masculine inanimate)
vytrvalou (instrumental singular feminine)
vytrvalým (instrumental singular neuter)
vytrvalými (instrumental plural masculine animate)
vytrvalými (instrumental plural masculine inanimate)
vytrvalými (instrumental plural feminine)
vytrvalými (instrumental plural neuter)
vytrvalejší (comparative)
nejtrvalejší (superlative)

(rostlina) rostoucí ve formě konkrétního exempláře na daném místě po více než dva roky


黐の木科

Výraz se skládá z kandži 黐 (lep na ptáky), přivlastňovací partikule の, 木 (strom) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních tří je japonské (訓読み), čtvrtého sinojaponské (音読み). Zároveň 黐の木 znamená cesmína celokraná, Ilex integra Thunb.

モチノキ科 (alternative)
もちのきか (hiragana)
močinokika (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony euasteridy II (japonština)


Mauerblümchen

Složenina ze substantiv Mauer (zeď) + Blümchen (květinka).

das Mauerblümchen (nominative singular)
die Mauerblümchen (nominative plural)
des Mauerblümchens (genitive singular)
der Mauerblümchen (genitive plural)
dem Mauerblümchen (dative singular)
den Mauerblümchen (dative plural)
das Mauerblümchen (accusative singular)
die Mauerblümchen (accusative plural)


アンズタケ

Výraz je alternativním odborným a fonetickým zápisem slova 杏茸.

杏茸 (alternative)
あんずたけ (hiragana)
anzutake (Rōmaji)


žitovec

žitovce (nominative plural)
žitovce (genitive singular)
žitovců (genitive plural)
žitovci (dative singular)
žitovcům (dative plural)
žitovce (accusative plural)
žitovci (vocative singular)
žitovce (vocative plural)
žitovci (locative singular)
žitovcích (locative plural)
žitovcem (instrumental singular)
žitovci (instrumental plural)

hybridní obilnina vytvořená křížením žita a pšenice


talvehtimissilmu

talvehtimissilmut (nominative plural)
talvehtimissilmun (genitive singular)
talvehtimissilmujen (genitive plural)
talvehtimissilmut (accusative plural)
talvehtimissilmua (singular)
talvehtimissilmuja (plural)
talvehtimissilmuna (singular)
talvehtimissilmuina (plural)
talvehtimissilmuksi (singular)
talvehtimissilmuiksi (plural)
talvehtimissilmussa (singular)
talvehtimissilmuissa (plural)
talvehtimissilmusta (singular)
talvehtimissilmuista (plural)
talvehtimissilmuun (singular)
talvehtimissilmuihin (plural)
talvehtimissilmulla (singular)
talvehtimissilmuilla (plural)
talvehtimissilmulta (singular)
talvehtimissilmuilta (plural)
talvehtimissilmulle (singular)
talvehtimissilmuille (plural)
talvehtimissilmutta (singular)
talvehtimissilmuitta (plural)
talvehtimissilmuine (plural)
talvehtimissilmuin (plural)

přezimovací pupen některých vodních rostlin


silmu

silmut (nominative plural)
silmun (genitive singular)
silmujen (genitive plural)
silmut (accusative plural)
silmua (singular)
silmuja (plural)
silmuna (singular)
silmuina (plural)
silmuksi (singular)
silmuiksi (plural)
silmussa (singular)
silmuissa (plural)
silmusta (singular)
silmuista (plural)
silmuun (singular)
silmuihin (plural)
silmulla (singular)
silmuilla (plural)
silmulta (singular)
silmuilta (plural)
silmulle (singular)
silmuille (plural)
silmutta (singular)
silmuitta (plural)
silmuine (plural)
silmuin (plural)


lėns

lėno (nominative)
lėnā (nominative plural)
lėna (genitive singular)
lėnu (genitive)
lėnu (genitive plural)
lėnou (dative singular)
lėnam (dative)
lėnams (dative plural)
lėna (accusative singular)
lėno (accusative)
lėnus (accusative plural)
lėno (instrumental singular)
lėnās (instrumental)
lėnās (instrumental plural)
lėnė (locative singular)
lėnūs (locative)
lėnūs (locative plural)
lėnė (vocative singular)
lėno (vocative)
lėnā (vocative plural)


Stele

die Stele (nominative singular)
die Stelen (nominative plural)
der Stele (genitive singular)
der Stelen (genitive plural)
der Stele (dative singular)
der Stelen (dative plural)
die Stele (accusative singular)
die Stelen (accusative plural)


榀の木

Výraz se skládá z kandži 榀 (zkratka pro 榀の木 lípa japonská - Tilia japonica), partikule の a kandži 木 (strom), čtení všeho je japonské.

シナノキ (alternative)
級の木 (alternative)
科の木 (alternative)
しなのき (hiragana)
šinanoki, šina no ki (Rōmaji)


級の木

Výraz se skládá z kandži 級 (třída, hodnost, stupeň; zde: víceméně foneticky ([šina])), partikule の a kandži 木 (strom), čtení všeho je japonské.

シナノキ (alternative)
榀の木 (alternative)
科の木 (alternative)
しなのき (hiragana)
šinanoki, šina no ki (Rōmaji)


科の木

Výraz se skládá z kandži 科 (oddělení, kurs, sekce, čeleď; zde: víceméně foneticky ([šina])), partikule の a kandži 木 (strom), čtení všeho je japonské.

シナノキ (alternative)
榀の木 (alternative)
級の木 (alternative)
しなのき (hiragana)
šinanoki, šina no ki (Rōmaji)


シナノキ

Výraz je častěji používaným alternativním odborným a fonetickým zápisem katakanou slova 科の木/榀の木/級の木, čtení všeho je japonské.

科の木 (alternative)
榀の木 (alternative)
級の木 (alternative)
しなのき (hiragana)
šinanoki (Rōmaji)


シナノキ亜科

Výraz je častěji používaným alternativním odborným a z části fonetickým zápisem katakanou slova 科の木亜科/榀の木亜科/級の木亜科, kandži 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení části, zapsané katakanou (シナノキ) je japonské, čtení posledních dvou znaků je sinojaponské. Zároveň シナノキ znamená lípa japonská a 亜科 podčeleď.

科の木亜科 (alternative)
榀の木亜科 (alternative)
級の木亜科 (alternative)
しなのきあか (hiragana)
šinanoki'aka (Rōmaji)


Herzblatt

das Herzblatt (nominative singular)
die Herzblätter (nominative plural)
des Herzblatts (genitive singular)
Herzblattes (genitive singular)
der Herzblätter (genitive plural)
dem Herzblatt (dative singular)
den Herzblättern (dative plural)
das Herzblatt (accusative singular)
die Herzblätter (accusative plural)


植物界

Výraz se skládá z kandži 植 (růst, sázet), 物 (věc (i živý objekt), předmět) a 界 (svět, zde: říše), čtení všech je sinojaponské. Zároveň slovo 植物 znamená rostlina.

Příloha:Vyšší botanické taxony (japonština)


系統群

Výraz se skládá z kandži 系 (rodokmen, soustava), 統 (celkový, vztah, vládnoucí, vůdčí) a 群 (stádo, skupina, zástup, hejno, roj), čtení všech je sinojaponské. Zároveň slovo 系統 znamená systém.

けいとうぐん (hiragana)
keitógun ([kétógun]) (Rōmaji)


維管束

Výraz se skládá z kandži 維 (vlákno, svázat, provaz), 管 (trubka, roura, dechový nástroj, opilecké kecy) a 束 (balík, snop, stoh, svázat, řídit, ovládat), čtení všech je sinojaponské.


維管束植物

いかんそくしょくぶつ (hiragana)
ikansokušokubucu (Rōmaji)

cévnaté rostliny (jeden z (8) kmenů (門) rostlin (植物界))


紅藻

Výraz se skládá z kandži 紅 (karmínový, rudý) a 藻 (mořská řasa, řasa, okřehek), čtení obou je sinojaponské.


紅色植物門

Výraz se skládá ze znaků 紅 (karmínový, rudý), 色 (barva), 植 (sázet, růst), 物 (věc) a 門 (vrata, brána, branka, zde: oddělení v taxonomii (v zoologii kmen)), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 植物 znamená rostlina.

こうしょくしょくぶつもん (hiragana)
kóšokušokubucumon (Rōmaji)

ruduchy (jedno z (8) oddělení (門) rostlin (植物界))


蘇鉄

Výraz se skládá z kandži 蘇 (vzkřísit, oživit, so - "sýr", vyráběný vrstvením mléčných škraloupů; zkratka pro sovětský, perila (hluchavkovitá rostlina - perilla)) a 鉄 (železo), čtení obou je sinojaponské.


蘇鉄門

Výraz se skládá ze znaků 蘇 (vzkřísit, oživit, so - "sýr", vyráběný vrstvením mléčných škraloupů; zkratka pro sovětský, perila (hluchavkovitá rostlina - perilla)), 鉄 (železo) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 蘇鉄 znamená cykas japonský.

cykasorosty (jeden z (10) oddělení (門; 2) cévnatých rostlin (維管束植物))


銀杏門

Výraz se skládá z kandži 銀 (stříbro), 杏 (meruňka) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 銀杏 znamená jinan.

jinany (jedno z (10) oddělení (門; 2) cévnatých rostlin (維管束植物))


イチョウ門

Výraz se skládá ze zápisu v katakaně イチョウ (jinan) a z kandži 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení všeho je sinojaponské.

銀杏門 (alternative)
いちょうもん (hiragana)
ičómon (Rōmaji)

jinany (jeden z (10) oddělení (門; 2) cévnatých rostlin (維管束植物))


日陰蔓

Výraz se skládá z kandži 日 (slunce, den), 陰 (temný/ženský princip jin v čínské filosofii, stydký, lunární, zde: stín), v zápisu nevyjádřené partikule の a 蔓 (popínavá/liánovitá rostlina/křovina, popínající se (vysoko) po stromech), čtení všech je japonské. Foneticky [kacura]/[kazura] (鬘) znamená paruka. Zároveň 日陰 znamená stín místo skryté od Slunce.

日陰鬘 (alternative)
ヒカゲノカズラ (alternative)
ひかげのかずら (hiragana)
hikagenokazura (Rōmaji)


植物門

Výraz se skládá z kandži 植 (růst, sázet), 物 (věc (i živý objekt), předmět) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení všech je sinojaponské. Zároveň slovo 植物 znamená rostlina.


日陰蔓植物門

Výraz se skládá ze znaků kandži 日 (slunce, den), 陰 (temný/ženský princip jin v čínské filosofii, stydký, lunární, zde: stín), v zápisu nevyjádřené partikule の, 蔓 (popínavá/liánovitá rostlina/křovina, popínající se (vysoko) po stromech)), 植 (sázet, růst), 物 (věc) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení prvních tří je japonské, čtení posledních tří je sinojaponské. Zároveň 日陰蔓 znamená plavuň a 植物 znamená rostlina.

ひかげのかずらしょくぶつもん (hiragana)
hikagenokazurašokubucumon (Rōmaji)

plavuně (jeden z (10) oddělení (門; 2) cévnatých rostlin (維管束植物))


日陰鬘

Výraz se skládá z kandži 日 (slunce, den), 陰 (temný/ženský princip jin v čínské filosofii, stydký, lunární, zde: stín), v zápisu nevyjádřené partikule の a 鬘 (paruka), čtení všech je japonské. Zároveň 日陰 znamená stín místo skryté od Slunce.

日陰蔓 (alternative)
ヒカゲノカズラ (alternative)
ひかげのかずら (hiragana)
hikagenokazura (Rōmaji)


日陰鬘植物門

Výraz se skládá ze znaků kandži 日 (slunce, den), 陰 (temný/ženský princip jin v čínské filosofii, stydký, lunární, zde: stín), v zápisu nevyjádřené partikule の, 鬘 (paruka), 植 (sázet, růst), 物 (věc) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení prvních tří je japonské, čtení posledních tří je sinojaponské. Zároveň 日陰鬘 znamená plavuň a 植物 znamená rostlina.

plavuně (jedno z (10) oddělení (門; 2) cévnatých rostlin (維管束植物))


角苔

Výraz se skládá z kandži 角 (roh, čtverec, paroh, paroží) a 苔 (mech, lišejník), čtení obou je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ko) → [go]).

ツノゴケ (alternative)
つのごけ (hiragana)
cunogoke (Rōmaji)


角苔植物門

ツノゴケ植物門 (alternative)
つのごけしょくぶつもん (hiragana)
cunogokešokubucumon (Rōmaji)

hlevíky (oddělení bezcévných mechorostů)


庭角苔

Výraz se skládá z kandži 庭 (dvůr, zahrada, dvorek), 角 (roh, čtverec, paroh, paroží) a 苔 (mech, lišejník), čtení všech je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ko) → [go]). Zároveň 角苔 znamená hlevík.

ニワツノゴケ (alternative)
にわつのごけ (hiragana)
niwacunogoke (Rōmaji)


ウォレミ松

Výraz se skládá z fonetického zápisu katakanou ウォレミ (od názvu Wollemia) a z kandži 松 (borovice), čtení kandži je japonské.

ウォレミマツ (alternative)
ウォレマイ・パイン (alternative)
ウォレミまつ
voremimacu (Rōmaji)

wolemie vznešená/wolemie vznešená, Wollemia nobilis.


亜麻薺

Výraz se skládá z kandži 亜 (sub-, další, foneticky: a), 麻 (konopí, len) a 薺 (kokoška pastuší tobolka). Čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení třetího je japonské. Zároveň 亜麻 znamená len setý. Tvorba názvu je inspirována evropským názvoslovím.

アマナズナ (alternative)
あまなずな (hiragana)
amanazuna (Rōmaji)


地銭

Výraz se skládá z kandži 地 (země, půda) a 銭 (mince, 0,01 jenu, peníze), čtení obou je nepravidelné. Foneticky jde o výslovnost synonyma a homofonu 銭苔.

銭苔 (alternative)
ゼニゴケ (alternative)
ぜにごけ (hiragana)
zenigoke (Rōmaji)

porostnice mnohotvárná Marchantia polymorpha (patří mezi játrovky, stélkaté zelené rostliny, které se tradičně řadí spolu s mechy a hlevíky mezi mechorosty).


銭苔

Výraz se skládá z kandži 銭 (mince, 0,01 jenu, peníze) a 苔 (mech, lišejník), čtení obou je japonské. Výslovnost je shodná se synonymem (a homofonem) 地銭.

地銭 (alternative)
ゼニゴケ (alternative)
ぜにごけ (hiragana)
zenigoke (Rōmaji)


松門

Výraz se skládá z kandži 松 (borovice) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

jehličnany/konifery (jeden z (10) kmenů (門; cévnatých rostlin (維管束植物, Pinophyta))


木蘭

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, zde dřevěný) a 蘭 (orchidej, Holandsko), čtení prvního je sinojaponské, druhého nepravidelné.

モクレン (alternative)
木蓮 (alternative)
もくれん (hiragana)
mokuren] (Rōmaji)


被子植物

[peɪ̯⁵¹ t͡sz̩²¹⁴⁻²¹¹ ʈ͡ʂʐ̩³⁵ u⁵¹]

ㄅㄟˋ ㄗˇ ㄓˊ ㄨˋ


被子植物

[çɪɕɪɕokɯbɯtsɯ]

Výraz se skládá z kandži 被 (vzniknout, zakrýt, závoj, přemítat, úkryt, oblečení, obléci), 子 (dítě, zde: semeno), 植 (růst, sázet) a 物 (věc (i živý objekt), předmět), čtení všech je sinojaponské. Zároveň slovo 植物 znamená rostlina.

ひししょくぶつ (hiragana)
hišišokubucu (Rōmaji)


aciform

Z novolatinského aciformis téhož významu, které je utvořeno ze základů acus — jehla a forma — krása; tvar. Srovnej např. francouzské acier — ocel.

more aciform (comparative)
most aciform (superlative)

jehlovitý, mající tvar jehly či jehliček


طَرْخَشْقُون

Pravděpodobně ze středoperského spojení, jež znamenalo „rostlinu chudoby“, neboť jídlo se z ní připravovalo téměř jenom během hladomorů.

طرخشقون (alternative)
طَلَخَشْقُون (alternative)
طَلْخَشْقُوق (alternative)
طَرَخْشَقُوق (alternative)
طَرْشَقُوق (alternative)
طَرْخَشْقُوق (alternative)


ostrožka

ostrožky (nominative plural)
ostrožky (genitive singular)
ostrožek (genitive plural)
ostrožce (dative singular)
ostrožkám (dative plural)
ostrožku (accusative singular)
ostrožky (accusative plural)
ostrožko (vocative singular)
ostrožky (vocative plural)
ostrožce (locative singular)
ostrožkách (locative plural)
ostrožkou (instrumental singular)
ostrožkami (instrumental plural)


Borsten-Fichte

die Borsten-Fichte (nominative singular)
die Borsten-Fichten (nominative plural)
der Borsten-Fichte (genitive singular)
der Borsten-Fichten (genitive plural)
der Borsten-Fichte (dative singular)
den Borsten-Fichten (dative plural)
die Borsten-Fichte (accusative singular)
die Borsten-Fichten (accusative plural)


девясил британский

[dʲɪvʲɪˈsʲiɫ brʲɪˈtanskʲɪɪ̯]

cs-девясил_британский-ru-phrase-M~x3ZzTQ


Wiesen-Alant

die Wiesen-Alant (nominative singular)
die Wiesen-Alante (nominative plural)
des Wiesen-Alants (genitive singular)
der Wiesen-Alante (genitive plural)
dem Wiesen-Alant (dative singular)
den Wiesen-Alanten (dative plural)
den Wiesen-Alant (accusative singular)
die Wiesen-Alante (accusative plural)


車軸藻

Výraz se skládá z kandži 車 (auto, vůz), 軸 (osa, střed, stonek, stopka, numerativ pro knižní svitky) a 藻 (mořská řasa, okřehek), čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení posldního je japonské. Zároveň 車軸 znamená hřídel.

シャジクモ (alternative)
しゃじくも (hiragana)
šadžikumo (Rōmaji)

druh parožnatky (Chara braunii) C.C. Gmelin.


黒蘚

Výraz se skládá z kandži 黒 (černý) a 蘚 (mech), čtení obou je japonské, na švu "slabik" je výslovnost posunuta ke znělosti: ko → go.

クロゴケ (alternative)
くろごけ (hiragana)
kurogoke (Rōmaji)

štěrbovka skalní (Andreaea rupestris) Hedw.


車軸藻植物門

Výraz se skládá z kandži 車 (auto, vůz), 軸 (osa, střed, stonek, stopka, numerativ pro knižní svitky), 藻 (mořská řasa, okřehek), 植 (sázet, růst), 物 (věc) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení třetího (藻) je japonské, čtení všech ostatních je sinojaponské (1); čtení všech je sinojaponské (2). Zároveň 車軸藻 znamená druh parožnatky (Chara braunii) nebo parožnatka obecně a 植物 - rostlina.

しゃじくもしょくぶつもん (hiragana)
しゃじくそうしょくぶつもん (hiragana)
šadžikumošokubucumon (Rōmaji)
šadžikusóšokubucumon (Rōmaji)


灰色藻

Výraz se skládá z kandži 灰 (popel, zde: popelavě šedý), 色 (barva, numerativ pro knižní svitky) a 藻 (mořská řasa, okřehek), čtení všech je sinojaponské.

シャジクモ (alternative)
かいしょくそう (hiragana)
kaišokusó (Rōmaji)

glaukofyty (skupina sladkovodních mikroskopických řas)


蘚植物門

Výraz se skládá ze znaků 蘚 (mech), 植 (sázet, růst), 物 (věc) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen/oddělení v taxonomii), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 植物門 znamená oddělení rostlin (taxonomická jednotka).

せんしょくぶつもん (hiragana)
senšokubucumon (Rōmaji)


砂糖黍

Výraz se skládá z kandži 砂 (písek), 糖 (cukr) a 黍 (proso, jáhly), čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení posledního je japonské. Zároveň 砂糖 znamená cukr.

サトウキビ (alternative)
さとうきび (hiragana)
satókibi (Rōmaji)


サトウキビ

Výraz je alternativním odborným a fonetickým zápisem slova 砂糖黍.


真苔

Výraz se skládá z kandži 真 (pravda, realita, úplně, přesně, totožný) a 苔 (mech, lišejník), čtení obou je (1) japonské, Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ko) → [go]); čtení obou je (2) je sinojaponské.

マゴケ (alternative)
まごけ (hiragana)
magoke (Rōmaji)
しんたい (hiragana)
šintai (Rōmaji)


地銭植物門

ゼニゴケ植物門 (alternative)
銭苔植物門 (alternative)
ぜにごけしょくぶつもん (hiragana)
zenigokešokubucumon (Rōmaji)


熊の足詰草

Výraz se skládá z kandži 熊 (medvěd), partikule の (zde vyjadřuje přivlastňovací pád), kandži 足 (noha), 詰 (uzavřít, stisknout, zde: 詰 je II. základ od slovesa 詰める - nacpat, vmáčknout) a 草 (tráva, bylina). Čtení je japonské. Zároveň 詰め草/詰草 znamená jetel.

クマノアシツメクサ (alternative)
くまのあしつめくさ (hiragana)
kuma no aši cumekusa (Rōmaji)


羊歯植物門

シダ植物門 (alternative)
しだしょくぶつもん (hiragana)
šidašokubucumon (Rōmaji)


杉苔

Výraz se skládá z kandži 杉 (kryptomerie japonská) a 苔 (mech, lišejník), čtení obou je japonské.

スギゴケ (alternative)
すぎごけ (hiragana)
sugigoke (Rōmaji)


水苔

[ʂweɪ̯²¹⁴ tʰaɪ̯³⁵]


水苔

Výraz se skládá z kandži 水 (voda) a 苔 (mech, lišejník), čtení obou je japonské.

ミズゴケ (alternative)
みずごけ (hiragana)
mizugoke (Rōmaji)


křídlatec trojlistý

křídlatce trojlisté (nominative plural)
křídlatce trojlistého (genitive singular)
křídlatců trojlistých (genitive plural)
křídlatci trojlistému (dative singular)
křídlatcům trojlistým (dative plural)
křídlatce trojlisté (accusative plural)
křídlatče trojlistý (vocative singular)
křídlatci trojlisté (vocative plural)
křídlatci trojlistém (locative singular)
křídlatcích trojlistých (locative plural)
křídlatcem trojlistým (instrumental singular)
křídlatci trojlistými (instrumental plural)

druh listnatého keře z čeledi routovitých — Ptelea trifoliata


榛の木

Výraz se skládá z kandži 榛 (líska, ořech, olše), přivlastňovací partikule の a 木 (strom), čtení obou znaků je japonské.

ハンノキ (alternative)
はんのき (hiragana)
hannoki (Rōmaji)

olše japonská Alnus japonica (Thunb.) Steud.


菊目

Výraz se skládá z kandži 菊 (chryzantéma, listopadka zahradní, Chrysanthemum morifolium) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení obou je sinojaponské.

キク目 (alternative)
きくもく (hiragana)
kikumoku (Rōmaji)


ligulární

ligulárního (genitive singular masculine animate)
ligulárního (genitive singular masculine inanimate)
ligulárního (genitive singular neuter)
ligulárních (genitive plural masculine animate)
ligulárních (genitive plural masculine inanimate)
ligulárních (genitive plural feminine)
ligulárních (genitive plural neuter)
ligulárnímu (dative singular masculine animate)
ligulárnímu (dative singular masculine inanimate)
ligulárnímu (dative singular neuter)
ligulárním (dative plural masculine animate)
ligulárním (dative plural masculine inanimate)
ligulárním (dative plural feminine)
ligulárním (dative plural neuter)
ligulárního (accusative singular masculine animate)
ligulárním (locative singular masculine animate)
ligulárním (locative singular masculine inanimate)
ligulárním (locative singular neuter)
ligulárních (locative plural masculine animate)
ligulárních (locative plural masculine inanimate)
ligulárních (locative plural feminine)
ligulárních (locative plural neuter)
ligulárním (instrumental singular masculine animate)
ligulárním (instrumental singular masculine inanimate)
ligulárním (instrumental singular neuter)
ligulárními (instrumental plural masculine animate)
ligulárními (instrumental plural masculine inanimate)
ligulárními (instrumental plural feminine)
ligulárními (instrumental plural neuter)


金雀枝

Výraz se skládá z kandži 金 (zlato, kov, peníze), 雀 (vrabec) a 枝 (větev), čtení je nepravidelné. Z fonetického hlediska jde o zkomolený odposlech názvu kručinky ve španělštině: hiniesta (IPA: [iˈnjesta]) - [イニエスタ] - [エニシダ] (ovlivněno též odposlechem z angličtiny: genista (IPA: [dʒɛˈnɪstə]) - [ジェニスタ])

エニシダ (alternative)
金雀児 (alternative)
えにしだ (hiragana)
enišida (Rōmaji)

Příloha:Botanické taxony eurosidy I (japonština)

janovec metlatý (Cytisus scoparius/Sarothamnus scoparius)


kerblík

kerblíky (nominative plural)
kerblíku (genitive singular)
kerblíků (genitive plural)
kerblíku (dative singular)
kerblíkům (dative plural)
kerblíky (accusative plural)
kerblíku (vocative singular)
kerblíky (vocative plural)
kerblíku (locative singular)
kerblících (locative plural)
kerblíkem (instrumental singular)
kerblíky (instrumental plural)


芹科

Výraz se skládá z kandži 芹 (druh haluchy Oenanthe javanica, petržel, celer) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, druhého sinojaponské.

セリ科 (alternative)
せりか (hiragana)
serika (Rōmaji)

miříkovité (čeleď rostlin v botanice, nazvaná podle 芹 - haluchy Oenanthe javanica)


芹目

Výraz se skládá z kandži 芹 (druh haluchy Oenanthe javanica, petržel, celer) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení prvního je japonské, druhého sinojaponské.

セリ目 (alternative)
せりもく (hiragana)
serimoku (Rōmaji)


羊歯

Výraz se skládá z kandži 羊 (ovce) a 歯 (zub), čtení obou je nepravidelné. Vlastní výklad etymologie je dosud sporný a nejasný. Podle jedné verze jde o výraz přejatý z čínštiny, kde 羊 znamená ovce a 歯 již ne zub ale roh podle toho, že mladé listy jsou svinuty do spirály, podobně jako beraní roh. Podle jiné verze je foneticky od 枝垂れる [šidareru] visící/převislá větvička.

シダ (alternative)
歯朶 (alternative)
しだ (hiragana)
šida (Rōmaji)

kapraď/kapradí (obecně a v širokém (a víceméně abstraktním) pojetí. Převážně se uplatňují odvozeniny)


真苔植物門

マゴケ植物門 (alternative)
まごけしょくぶつもん (hiragana)
magokešokubucumon (Rōmaji)


四歯蘚

Výraz se skládá z kandži 四 (čtyři), 歯 (zub) a 蘚 (mech), čtení všech je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ha] → [ba] a [ko] → [go]).

ヨツバゴケ (alternative)
よつばごけ (hiragana)
jocubagoke (Rōmaji)


strisciante

Vlastně příčestí činné slovesa strisciare.

striscianti (masculine plural)
striscianti (feminine plural)

s chabým stonkem, plazivý, rostoucí po zemi


紫目

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

ムラサキ目 (alternative)
むらさきもく (hiragana)
murasakimoku (Rōmaji)


ムラサキ科

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 紫 (fialový, zde: kamejka rudokořenná, Lithospermum erythrorhizon) v katakaně a kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).


ムラサキ目

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 紫 (fialový, zde: kamejka rudokořenná, Lithospermum erythrorhizon) v katakaně a kandži 目 (řád taxonomická jednotka).


紫亜科

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový, zde: kamejka rudokořenná, Lithospermum erythrorhizon), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, čtení posledních dvou je sinojaponské. Zároveň 亜科 znamená podčeleď.

ムラサキ亜科 (alternative)
むらさきあか (hiragana)
murasaki'aka (Rōmaji)


柿葉萵苣の木

Výraz se skládá z kandži 柿 (tomel), 葉 (list), 萵 (salát), 苣 (salát), přivlastňovací partikule の a 木 (strom), čtení je japonské, zčásti (萵苣) nepravidelné. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [ha] → [ba].

カキバチシャノキ (alternative)
かきばちしゃのき (hiragana)
kakiba čiša no ki (Rōmaji)

druh kordie Cordia dichotoma G. Forst. z podčeledi kordiovitých (čeleď brutnákovité)


kamejka rudokořenná

druh rostliny z čeledi brutnákovitých — Lithospermum erythrorhizon


brutnákovité

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména brutnák příponou -ovité, která označuje příslušnost k botanické čeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

brutnákovitých (genitive plural)
brutnákovitým (dative plural)
brutnákovitých (locative plural)
brutnákovitými (instrumental plural)

název jedné z čeledí rostlin z řádu brutnákotvarých; vědecký název: Boraginaceae


purple gromwell

[ˈpɜː(ɹ).pəl ˈɡɹɒməl]


brutnákotvaré

Slovo vzniklo složením z podstatného jména brutnák pomocí spojovací vložky -o- s přídavným jménem tvarový přetvořeného na příponu -tvaré, která označuje příslušnost k botanickému řádu. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

brutnákotvarých (genitive plural)
brutnákotvarým (dative plural)
brutnákotvarých (locative plural)
brutnákotvarými (instrumental plural)

název jednoho z řádů rostlin ze třídy vyšší dvouděložných, v kladu Euasterids I; vědecký název: Boraginales


воробейник лекарственный

[vərɐˈbʲeɪ̯nʲɪk lʲɪˈkarstvʲɪnːɨɪ̯]

cs-воробейник_лекарственный-ru-phrase-Yrna1Tug


萵苣

Výraz se skládá z kandži 萵 (salát) a 苣 (salát), čtení obou je nepravidelné. Znakový zápis je převzat z čínštiny, takzvané džukudžikun (熟字訓 - znaky jsou použity pouze pro vyjádření významu bez ohledu(/jakéhokoliv vztahu) na výslovnost); foneticky vzniklo stažením z [乳草] ([čičikusa → čisa → čiša]), což znamená mléko + bylina - podle prýštění mléka.

苣 (alternative)
チシャ (alternative)
チサ (alternative)
ちしゃ (hiragana)
čiša (Rōmaji)
ちさ (hiragana)
čisa (Rōmaji)


瑠璃苣

[ɽɯɽɪd͡ʑɪsa]

Výraz se skládá z kandži 瑠 (krásný kámen, drahokam), 璃 (sklovitý, lapis lazuli) a 苣 (salát), čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení třetího je japonské, na švu před poslení mórou dochází ke změně znělosti: [či] → [dži].

ルリジサ (alternative)
るりぢさ (hiragana)
ruridžisa (Rōmaji)

brutnák lékařský Borago officinalis L. z čeledi brutnákovité, podčeledi brutnákové


pirosgyökerű gyöngyköles

[ˈpiroʃˌɟøkɛryː ˈɟøɲckølɛʃ]


木立瑠璃草

[kɪdat͡ɕɪɽɯɽɪsoː]

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, dřevo), 立 (vstát, stát), 瑠 (krásný kámen, drahokam), 璃 (sklovitý, lapis lazuli) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledních je sinojaponské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [ta] → [da]. Zároveň 瑠璃 znamená lapis lazuli.

キダチルリソウ (alternative)
きだちるりそう (hiragana)
kidačirurisó (Rōmaji)

otočník stromovitý Heliotropium arborescens L. z podčeledi otočníkových (čeleď brutnákovité)


木立瑠璃草属

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, dřevo), 立 (vstát, stát), 瑠 (krásný kámen, drahokam), 璃 (sklovitý, lapis lazuli), 草 (tráva; zde: bylina) a 属 (rod taxonomická jednotka), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledních je sinojaponské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [ta] → [da]. Zároveň 瑠璃 znamená lapis lazuli.

キダチルリソウ属 (alternative)
きだちるりそうぞく (hiragana)
kidačirurisózoku (Rōmaji)

otočník Heliotropium L. z podčeledi otočníkových (čeleď brutnákovité)


柿葉萵苣の木亜科

Výraz se skládá z kandži 柿 (tomel), 葉 (list), 萵 (salát), 苣 (salát), přivlastňovací partikule の, 木 (strom), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení začátku je japonské, zčásti (萵苣) nepravidelné, čtení posledních dvou kandži je sinojaponské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [ha] → [ba].

カキバチシャノキ亜科 (alternative)
かきばちしゃのきあか (hiragana)
kakiba čiša no kiaka (Rōmaji)

kordiové (podčeleď v čeledi brutnákovité)


トチュウ目

Výraz se skládá ze zápisu v katakaně názvu 杜仲 (gumojilm jilmový) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení posledního znaku je sinojaponské.

杜仲目 (alternative)
とちゅうもく (hiragana)
točúmoku (Rōmaji)


pain de saint Jean-Baptiste

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q150 (fra)-Lyokoï-pain de saint Jean-Baptiste.wav

Les gousses en vrille du pain de saint Jean-Baptiste ont la couleur du chocolat amer. Marron foncé.

Szilárd Borbély: La miséricorde des cœurs


Palmweide

die Palmweide (nominative singular)
die Palmweiden (nominative plural)
der Palmweide (genitive singular)
der Palmweiden (genitive plural)
der Palmweide (dative singular)
den Palmweiden (dative plural)
die Palmweide (accusative singular)
die Palmweiden (accusative plural)


Osterglocke

[ˈoːstɐˌɡlɔkə]

die Osterglocke (nominative singular)
die Osterglocken (nominative plural)
der Osterglocke (genitive singular)
der Osterglocken (genitive plural)
der Osterglocke (dative singular)
den Osterglocken (dative plural)
die Osterglocke (accusative singular)
die Osterglocken (accusative plural)


竜胆目

Výraz se skládá z kandži 竜 (drak), 胆 (žlučník) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení všech je sinojaponské.

リンドウ目 (alternative)
龍胆目 (alternative)
りんどうもく (hiragana)
rindómoku (Rōmaji)


龍胆目

Výraz se skládá z kandži 龍 (drak), 胆 (žlučník) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení všech je sinojaponské.

リンドウ目 (alternative)
竜胆目 (alternative)
りんどうもく (hiragana)
rindómoku (Rōmaji)


龍胆科

Výraz se skládá z kandži 龍 (drak), 胆 (žlučník) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské, konkrétněji 漢音 (kan'on).

リンドウ科 (alternative)
りんどうか (hiragana)
rindóka (Rōmaji)


竜胆科

Výraz se skládá z kandži 竜 (drak), 胆 (žlučník) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď).

リンドウ科 (alternative)
龍胆科 (alternative)
りんどうか (hiragana)
rindóka (Rōmaji)


茜科

Výraz se skládá z kandži 茜 (druh mořeny, Rubia argyi, červené barvivo) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď). Čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

アカネ科 (alternative)
あかねか (hiragana)
akaneka (Rōmaji)

mořenovité název čeledi Rubiaceae z řádu hořcotvarých


金瘡小草

Výraz se skládá z kandži 金 (zlato, peníze, kov), 瘡 (vřed, syfilis, lues), 小 (malý) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních tří je nepravidelné, čtení posledního je sinojaponské.

キランソウ (alternative)
きらんそう (hiragana)
kiransó (Rōmaji)

druh zběhovce Ajuga decumbens/Ajuga nipponensis z čeledi hluchavkovitých


夾竹桃科

Výraz se skládá z kandži 夾 (být vklíněn mezi dva; dostat se do nůžek), 竹 (bambus), 桃 (broskev) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 夾竹桃 znamená oleandr obecný.

キョウチクトウ科 (alternative)
きょうちくとうか (hiragana)
kjóčikutóka (Rōmaji)


樟目

Výraz se skládá z kandži 樟 (kafr, kafrovník lékařský) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

クスノキ目 (alternative)
くすのきもく (hiragana)
kusunokimoku (Rōmaji)


マツ門

Výraz se skládá ze zápisu kandži 松 (borovice) katakanou (マツ) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

jehličnany/konifery (jeden z (10) kmenů (門; cévnatých rostlin (維管束植物, Pinophyta))


裸子植物門

Výraz se skládá z kandži 裸 (nahý, obnažený, odhalený, holý), 子 (dítě, zde: semeno), 植 (sázet, růst), 物 (věc) a 門 (vrata, brána, branka, zde: kmen v taxonomii), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 植物 znamená rostlina.

らししょくぶつもん (hiragana)
rašišokubucumon (Rōmaji)

nahosemenné (zastaralý název jednoho z oddělení (門) cévnatých rostlin (維管束植物), nyní rozděleno jinak a podrobněji; Gymnospermae)


裸子植物

[ɽaɕɪɕokɯbɯt͡sɯ]

Výraz se skládá z kandži 裸 (nahý, obnažený, odhalený, holý), 子 (dítě, zde: semeno), 植 (sázet, růst) a 物 (věc), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 植物 znamená rostlina.

らししょくぶつ (hiragana)
rašišokubucu (Rōmaji)


Löwenmaul

das Löwenmaul (nominative singular)
die Löwenmäuler (nominative plural)
des Löwenmauls (genitive singular)
Löwenmaules (genitive singular)
der Lövenmäuler (genitive plural)
dem Löwenmaul (dative singular)
den Löwenmäulern (dative plural)
das Löwenmaul (accusative singular)
die Löwenmäuler (accusative plural)


木蓮目

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, zde dřevěný), 蓮 (lotos) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení všech je sinojaponské.

モクレン目 (alternative)
木蘭目 (alternative)
もくれんもく (hiragana)
mokurenmoku (Rōmaji)


犬薄荷

Výraz se skládá z kandži 犬 (pes), 薄 (rozředit, řídký, slabý, nevýrazný) a 荷 (zavazadlo, krosna, nést na rameni, zátěž, náklad), čtení prvního je japonské, čtení posledních dvou je sinojaponské. Zároveň 薄荷 znamená máta.

イヌハッカ (alternative)
いぬはっか (hiragana)
inuhakka (Rōmaji)


巾着草

Výraz se skládá z kandži 巾 (ručník, visící svitek, šířka), 着 (obléci, dorazit, nosit, numerativ pro obleky) a 草 (tráva, bylina), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 巾着 znamená látkový raneček kinčaku.

キンチャクソウ (alternative)
カルセオラリア (alternative)
きんちゃくそう (hiragana)
kinčakusó (Rōmaji)


薄荷

[pwɔ⁵¹ xɤ³⁵]


薄荷

Výraz se skládá z kandži 薄 (rozředit, řídký, slabý, nevýrazný) a 荷 (zavazadlo, krosna, nést na rameni, zátěž, náklad), čtení je sinojaponské. Převzato ze střední čínštiny 薄荷.

ハッカ (alternative)
はっか (hiragana)
hakka (Rōmaji)


立浪草

Výraz se skládá z kandži 立 (vstát, stát), 浪 (toulavý, vlna) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledního je sinojaponské.

タツナミソウ (alternative)
たつなみそう (hiragana)
tacunamisó (Rōmaji)


五加

[u²¹⁴⁻²¹¹ t͡ɕjä⁵⁵]

druh eleuterokoka: Eleutherococcus gracilistylus


五加

Výraz se skládá z kandži 五 (pět) a 加 (přidat, připojit, sčítat, navýšit, rozšířit), čtení je nepravidelné, inspirováno zastaralým +/- synonymem 牟古岐 ([mukogi]). Převzato z čínštiny 五加, tam inspirováno dlanitými pětičetnými listy.

ウコギ (alternative)
五加木 (alternative)
うこぎ (hiragana)
ukogi (Rōmaji)


扉科

Výraz se skládá z kandži 扉 (přední dveře, brána, titulní strana, zde: slizoplod tobira Pittosporum tobira) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, druhého sinojaponské.

トベラ科 (alternative)
とべらか (hiragana)
toberaka (Rōmaji)

slizoplodovité (čeleď rostlin v botanice, nazvaná podle 扉 - slizoplodu tobiry Pittosporum tobira)


馬之三葉

Výraz se skládá z kandži 馬 (kůň), 之 (přivlastňovací partikule の, zapsaná kandži), 三 (tři) a 葉 (listí; zde: list), čtení všech je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ha) → [ba]).

ウマノミツバ (alternative)
馬の三葉 (alternative)
馬の三つ葉 (alternative)
うまのみつば (hiragana)
umanomicuba (Rōmaji)

druh žindavy Sanicula chinensis, varieta žindavy evropské


血止草

Výraz se skládá z kandži 血 (krev), 止 (zastavit, přestat, stop) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([to] → [do] a [ku] → [gu]). 止 je II. základ slovesa 止める.

チドメグサ (alternative)
ちどめぐさ (hiragana)
čidomegusa (Rōmaji)

druh pupečníku Hydrocotyle sibthorpioides


高野箒

Výraz se skládá z kandži 高 (vysoký), 野 (pláně, pole, venkovský) a 箒 (koště), čtení prvních dvou je sinojaponské, čtení posledního je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([hó] → [bó]).

コウヤボウキ (alternative)
こうやぼうき (hiragana)
kójabóki (Rōmaji)


kraustaba

Výraz je odvozen složením z podstatného jména kraus (krev) a části -staba ze slovesa stabdītė (stavět/zastavovat). Doslovně: krvistav

kraustabė (nominative)
kraustabas (nominative plural)
kraustabuos (genitive singular)
kraustabū (genitive)
kraustabū (genitive plural)
kraustabā (dative singular)
kraustabuom (dative)
kraustabuoms (dative plural)
kraustabė (accusative)
kraustabas (accusative plural)
kraustabo (instrumental singular)
kraustabuom (instrumental)
kraustabuoms (instrumental plural)
kraustabuo (locative singular)
kraustabuos (locative)
kraustabuos (locative plural)
kraustabė (vocative)
kraustabas (vocative plural)


krėins

krėino (nominative)
krėinā (nominative plural)
krėina (genitive singular)
krėinu (genitive)
krėinu (genitive plural)
krėinou (dative singular)
krėinams (dative)
krėinams (dative plural)
krėina (accusative singular)
krėino (accusative)
krėinus (accusative plural)
krėino (instrumental singular)
krėinās (instrumental)
krėinās (instrumental plural)
krėinė (locative singular)
krėinūs (locative)
krėinūs (locative plural)
krėinė (vocative singular)
krėino (vocative)
krėinā (vocative plural)


吾亦紅

Výraz se skládá z kandži 吾 (já, můj, náš (o naší (Japonsko) vlasti, o instituci, jíž je mluvčí členem), někoho), 亦 (také, znovu) a 紅 (karmínový, rudý). Odvozeno od výrazu 木香 ([mokkó], chrpovník lopuchový, Saussurea costus), tedy: „náš [japonský] chrpovník lopuchový“, (podobně jen chaběji vonící).

ワレモコウ (alternative)
吾木香 (alternative)
吾妹紅 (alternative)
我毛紅 (alternative obsolete)
われもこう (hiragana)
waremokó (Rōmaji)

krvavec toten Sanguisorba officinalis (z tribu řepíky/金水引連/キンミズヒキ連, z podčeledi růžové/薔薇亜科/バラ亜科)


korunní

korunního (genitive singular masculine animate)
korunního (genitive singular masculine inanimate)
korunního (genitive singular neuter)
korunních (genitive plural masculine animate)
korunních (genitive plural masculine inanimate)
korunních (genitive plural feminine)
korunních (genitive plural neuter)
korunnímu (dative singular masculine animate)
korunnímu (dative singular masculine inanimate)
korunnímu (dative singular neuter)
korunním (dative plural masculine animate)
korunním (dative plural masculine inanimate)
korunním (dative plural feminine)
korunním (dative plural neuter)
korunního (accusative singular masculine animate)
korunním (locative singular masculine animate)
korunním (locative singular masculine inanimate)
korunním (locative singular neuter)
korunních (locative plural masculine animate)
korunních (locative plural masculine inanimate)
korunních (locative plural feminine)
korunních (locative plural neuter)
korunním (instrumental singular masculine animate)
korunním (instrumental singular masculine inanimate)
korunním (instrumental singular neuter)
korunními (instrumental plural masculine animate)
korunními (instrumental plural masculine inanimate)
korunními (instrumental plural feminine)
korunními (instrumental plural neuter)


tarczyca

tarczyce (nominative plural)
tarczycy (genitive singular)
tarczyc (genitive plural)
tarczycy (dative singular)
tarczycom (dative plural)
tarczycę (accusative singular)
tarczyce (accusative plural)
tarczycą (instrumental singular)
tarczycami (instrumental plural)
tarczycy (locative singular)
tarczycach (locative plural)
tarczyco (vocative singular)
tarczyce (vocative plural)


北五加皮

Výraz se skládá z kandži 北 (sever), 五 (pět), 加 (přidat, připojit, sčítat, zvýšit, navýšit, mít vliv na) a 皮 (kožešina, kůže, kožka, useň), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 五加皮 znamená sušená kůra kořene eleuterokoku ostnitého.

ホクゴカヒ (alternative)
ほくごかひ (hiragana)
hokugokahi (Rōmaji)


ムラサキ亜科

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 紫 (fialový, zde: kamejka rudokořenná, Lithospermum erythrorhizon) v katakaně a kandži 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).


brutnákové

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména brutnák příponou -ové, která označuje příslušnost k botanické podčeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

brutnákových (genitive plural)
brutnákovým (dative plural)
brutnákových (locative plural)
brutnákovými (instrumental plural)

název jedné z podčeledí rostlin z řádu brutnákotvarých, z čeledi brutnákovitých; vědecký název: Boraginoideae


印度蛇木

Výraz se skládá z kandži 印 (razítko, pečeť), 度 (stupeň), 蛇 (had, plaz) a 木 (strom, dřevo), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 印度 znamená Indie.

インドジャボク (alternative)
いんどじゃぼく (hiragana)
indodžaboku (Rōmaji)


ルリジサ

[ɽɯɽɪd͡ʑɪsa]

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 瑠璃苣.


brutnák

brutnáky (nominative plural)
brutnáku (genitive singular)
brutnáků (genitive plural)
brutnáku (dative singular)
brutnákům (dative plural)
brutnáky (accusative plural)
brutnáku (vocative singular)
brutnáky (vocative plural)
brutnáku (locative singular)
brutnácích (locative plural)
brutnákem (instrumental singular)
brutnáky (instrumental plural)


福満木亜科

Výraz se skládá z kandži 福 (požehnání, štěstěna, štěstí, zdraví), 満 (plný, dostatek, pýcha, hrdost, uspokojit), 木 (strom), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou a posledních dvou je sinojaponské, čtení třetího je sinojaponské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [ki] → [gi].

フクマンギ亜科 (alternative)
ふくまんぎあか (hiragana)
fukumangiaka (Rōmaji)

krabilové (podčeleď v čeledi brutnákovité: vědecký název: Ehretioideae)


krabilové

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména krabil příponou -ové, která označuje příslušnost k botanické podčeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

krabilových (genitive plural)
krabilovým (dative plural)
krabilových (locative plural)
krabilovými (instrumental plural)

název jedné z podčeledí rostlin z řádu brutnákotvarých, z čeledi brutnákovitých; vědecký název: Ehretioideae


浜栲

Výraz se skládá z kandži 浜 (mořská pláž) a 栲 (škumpa, látka, tkaná z dřevních vláken), čtení prvního je japonské, druhého sinojaponské (typ čtení jutó (湯桶). Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [kó] → [gó].

ハマゴウ (alternative)
はまごう (hiragana)
hamagó (Rōmaji)

drmek okrouhlolistý (Vitex rotundifolia)


連翹

Výraz se skládá z kandži 連 (vzít s sebou, vést, spojit, připojit, skupina, parta, klika) a 翹 (excelence, výjimečnost), čtení obou je sinojaponské.

レンギョウ (alternative)
れんぎょう (hiragana)
rengjó (Rōmaji)

(přeneseně) zlatice, forzýtie, (lidově) zlatý déšť


ナデシコ

Výraz je častěji používaný alternativní odborný a fonetický zápis katakanou slova 撫子.

撫子 (alternative)
撫でし子 (alternative)
なでしこ (hiragana)
nadešiko (Rōmaji)

varieta hvozdíku pyšného - Dianthus superbus L. var. longicalycinus


金魚草

[t͡ɕin⁵⁵ y³⁵ t͡sʰɑʊ̯²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾]


金魚草

Výraz se skládá z kandži 金 (zlato, kov), 魚 (ryba) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 金魚 znamená karas zlatý (Carassius auratus), „zlatá rybka“.

キンギョソウ (alternative)
きんぎょそう (hiragana)
kingjosó (Rōmaji)


泡苔

Výraz se skládá z kandži 泡 (bublina, pěna) a 苔 (mech, lišejník), čtení obou je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ko) → [go]).

アワゴケ (alternative)
あわごけ (hiragana)
awagoke (Rōmaji)


麝香草擬き

Výraz se skládá z kandži 麝 (kabar pižmový (Moschus moschiferus L.)), 香 (kadidlo, vůně, parfém), 草 (tráva; zde: bylina) a 擬 (napodobovat, jmenovat, imitovat) zakončeného okuriganou (き), čtení prvních tří je sinojaponské, čtvrtého japonské. Zároveň 麝香草 znamená Chelonopsis moschata.

ジャコウソウモドキ (alternative)
じゃこうそうもどき (hiragana)
džakósómodoki (Rōmaji)


Zapfen

der Zapfen (nominative singular)
die Zapfen (nominative plural)
des Zapfens (genitive singular)
der Zapfen (genitive plural)
dem Zapfen (dative singular)
den Zapfen (dative plural)
den Zapfen (accusative singular)
die Zapfen (accusative plural)


狐の手袋

Výraz se skládá z kandži 狐 (liška psovitá šelma), partikule の (zde: přivlastňovací funkce), 手 (ruka) a 袋 (látkový pytlík kapsa), čtení všech je japonské. Zároveň 手袋 znamená rukavice. Výraz je překladem anglického foxglove.

キツネノテブクロ (alternative)
きつねのてぶくろ (hiragana)
kicunenotebukuro (Rōmaji)


大虻眼

Výraz se skládá z kandži 大 (veliký), 虻 (ovád, slepák), nepsané partikule の (zde: přivlastňovací funkce) a 眼 (oční bulva, oko, zornice), čtení všech je japonské.

オオアブノメ (alternative)
おおあぶのめ (hiragana)
óabunome (Rōmaji)


素馨

[su⁵¹ ɕiŋ⁵⁵]


素馨

Výraz se skládá z kandži 素 (prvek, elementární, zásada, prostý, odkrytý) a 馨 (vonný, konejšivý, příznivý), čtení obou je sinojaponské, konkrétněji typu kan'on (漢音). Převzato z čínského 素馨/素馨花.

ソケイ (alternative)
そけけ (hiragana)
sokei [soké] (Rōmaji)

jasmín velkokvětý (Jasminum grandiflorum L.)


葉薊

Výraz se skládá z kandži 葉 (list) a 薊 (bodlák), čtení obou je japonské.

ハアザミ (alternative)
はあぜみ (hiragana)
haazemi (Rōmaji)


kordiové

[kɔrdɪʲɔvɛː]

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména kordie příponou -ové, která označuje příslušnost k botanické podčeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

kordiových (genitive plural)
kordiovým (dative plural)
kordiových (locative plural)
kordiovými (instrumental plural)

název jedné z podčeledí rostlin z řádu brutnákotvarých, z čeledi brutnákovitých; vědecký název: Cordioideae


木立瑠璃草亜科

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, dřevo), 立 (vstát, stát), 瑠 (krásný kámen, drahokam), 璃 (sklovitý, lapis lazuli) 草 (tráva; zde: bylina), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledních 5 je sinojaponské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [ta] → [da]. Zároveň 瑠璃 znamená lapis lazuli.

キダチルリソウ亜科 (alternative)
きだちるりそうあか (hiragana)
kidačirurisóaka (Rōmaji)

otočníkové (podčeleď v čeledi brutnákovité: vědecký název: Heliotropioideae)


茜亜科

Výraz se skládá z kandži 茜 (druh mořeny, Rubia argyi, červené barvivo), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního je japonské, čtení posledních dvou je sinojaponské. Zároveň 亜科 znamená podčeleď.

アカネ亜科 (alternative)
あかねあか (hiragana)
akaneaka (Rōmaji)

mořenové název podčeledi z čeledi Rubiaceae z řádu hořcotvarých - Rubioideae


紫蘇科

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový), 蘇 (so - "sýr", vyráběný vrstvením mléčných škraloupů; zkratka pro sovětský; zde: perila (hluchavkovitá rostlina - perilla L.)) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď). Čtení všech je sinojaponské.

シソ科 (alternative)
しそか (hiragana)
šisoka (Rōmaji)

hluchavkovité název čeledi Lamiaceae z řádu hluchavkotvarých


otočníkové

[ˈʔɔtɔt͡ʃɲiːkɔvɛː]

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména otočník příponou -ové, která označuje příslušnost k botanické podčeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

otočníkových (genitive plural)
otočníkovým (dative plural)
otočníkových (locative plural)
otočníkovými (instrumental plural)

název jedné z podčeledí rostlin z řádu brutnákotvarých, z čeledi brutnákovitých; vědecký název: Heliotropioideae


レンノア亜科

Výraz je fonetickým přepisem slova レンノア (rostlina z rodu lennoa) v katakaně a kandži 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).


馬銭科

Výraz se skládá z kandži 馬 (kůň), 銭 (sen; peníz, setina jenu) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvního a posledního je sinojaponské, konkrétněji 漢音 (kan'on), čtení druhého je nepravidelné.

マチン科 (alternative)
まちんか (hiragana)
mačinka (Rōmaji)


ナマ亜科

Výraz je fonetickým přepisem slova ナマ (rostlina z rodu nama L.) v katakaně a kandži 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).


葉芹草亜科

Výraz se skládá z kandži 葉 (list), 芹 (halucha Oenanthe javanica (Blume) DC. takzvaný čínský celer), 草 (tráva; zde: bylina), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních dvou je japonské, čtení posledních je sinojaponské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti: [se] → [ze].

ハゼリソウ亜科 (alternative)
はぜりそうあか (hiragana)
hazerisóaka (Rōmaji)

stružkovcové (podčeleď v čeledi brutnákovité: vědecký název: Hydrophylloideae)


trojlístek

trojlístky (nominative plural)
trojlístku (genitive singular)
trojlístků (genitive plural)
trojlístku (dative singular)
trojlístkům (dative plural)
trojlístky (accusative plural)
trojlístku (vocative singular)
trojlístky (vocative plural)
trojlístku (locative singular)
trojlístcích (locative plural)
trojlístkem (instrumental singular)
trojlístky (instrumental plural)

trojčetný dlanitě složený list jetele (Trifolium)


紅藻植物門

Výraz se skládá ze znaků 紅 (karmínový, rudý), 藻 (mořská řasa, řasa, okřehek), 植 (sázet, růst), 物 (věc) a 門 (vrata, brána, branka, zde: oddělení v taxonomii (v zoologii kmen)), čtení všech je sinojaponské. Zároveň 植物 znamená rostlina.

こうそうしょくぶつもん (hiragana)
kósóšokubucumon (Rōmaji)

ruduchy (jedno z (8) oddělení (門) rostlin (植物界))


仙蓼

Výraz se skládá z kandži 仙 (poustevník) a 蓼 (rdesno peprník; Persicaria hydropiper), čtení obou je sinojaponské, konkrétněji 呉音 (goon).

センリョウ (alternative)
千両 (alternative)
せんりょう (hiragana)
senrjó (Rōmaji)

Sarcandra glabra (rostlina z čeledi žlutokvětovité)


colchique

Z latinského substantiva colchicum, které vychází ze starořeckého κολχικόν, tedy vlastně „bylina z Kolchidy“, neboť odtamtud byla známá mytická kouzelnice a travička Médeia.

Les préparations faites avec les semences de colchique sont les plus actives.

Enfin, au déclin de l’été, Mme Saint-Alban, pareille à quelque Pomone de Bohême, traînant des guirlandes de vigne rouge et des bouquets de colchiques, s’en vint, agitée, et versa dans l’oreille de ma mère quelques mots que je n’entendis pas.

Konečně na sklonku léta přišla paní Saint-Albainová, podobna jakési bohémské Pomoně, vlekouc girlandy růžové révy a kytice ocúnu, rozrušena a pošeptala do ucha své matce pár slov, která jsem neslyšela.

Sidonie-Gabrielle COLETTE: La maison de Claudine, 1922 — převzato z Wiktionnaire


osier

Přes pozdnělatinské auseria z předpokládaného franckého *halster. Srovnej např. dolnoněmecké Halster.


nektar

nektary (nominative plural)
nektaru (genitive singular)
nektarů (genitive plural)
nektaru (dative singular)
nektarům (dative plural)
nektary (accusative plural)
nektare (vocative singular)
nektary (vocative plural)
nektaru (locative singular)
nektarech (locative plural)
nektarem (instrumental singular)
nektary (instrumental plural)

cukernatá tekutina, kterou vytvářejí některé rostliny


пушистый

[pʊˈʂɨstɨɪ̯]

Ru-пушистый.ogg

пуши́стый (nominative singular masculine animate)
пуши́стый (nominative singular masculine inanimate)
пуши́стая (nominative singular feminine)
пуши́стое (nominative singular neuter)
пуши́стые (nominative plural)
пуши́стые (nominative plural)
пуши́стого (genitive singular masculine animate)
пуши́стого (genitive singular masculine inanimate)
пуши́стой (genitive singular feminine)
пуши́стого (genitive singular neuter)
пуши́стых (genitive plural)
пуши́стых (genitive plural)
пуши́стому (dative singular masculine animate)
пуши́стому (dative singular masculine inanimate)
пуши́стой (dative singular feminine)
пуши́стому (dative singular neuter)
пуши́стым (dative plural)
пуши́стым (dative plural)
пуши́стого (accusative singular masculine animate)
пуши́стый (accusative singular masculine inanimate)
пуши́стую (accusative singular feminine)
пуши́стое (accusative singular neuter)
пуши́стых (accusative plural)
пуши́стые (accusative plural)
пуши́стым (instrumental singular masculine animate)
пуши́стым (instrumental singular masculine inanimate)
пуши́стой (instrumental singular feminine)
пуши́стым (instrumental singular neuter)
пуши́стыми (instrumental plural)
пуши́стыми (instrumental plural)
пуши́стом (locative singular masculine animate)
пуши́стом (locative singular masculine inanimate)
пуши́стой (locative singular feminine)
пуши́стом (locative singular neuter)
пуши́стых (locative plural)
пуши́стых (locative plural)


球果植物門

キュウカ植物門 (alternative)
きゅうかしょくぶつもん (hiragana)
kjúkašokubucumon (Rōmaji)

jehličnany/konifery (Pinophyta, zastarale Coniferae, Coniferophyta)


仙蓼目

Výraz se skládá z kandži 仙 (poustevník), 蓼 (rdesno peprník; Persicaria hydropiper) a 目 (oko, zde: řád taxonomická jednotka]]), čtení všech je sinojaponské.

センリョウ目 (alternative)
千両目 (alternative)
せんりょうもく (hiragana)
senrjómoku] (Rōmaji)

žlutokvětotvaré ((Chloranthales) název řádu)


海蘭

Výraz se skládá z kandži 海 (moře) a 蘭 (orchidej, zkratka pro Holandsko), čtení prvního je nepravidelné, čtení druhého je sinojaponské.

ウンラン (alternative)
うんらん (hiragana)
unran (Rōmaji)

druh lnice Linaria japonica z tribu hledíky/金魚草連/キンギョソウ連, z čeledi jitrocelovité/大葉子科


紫蘇目

Výraz se skládá z kandži 紫 (fialový), 蘇 (so - "sýr", vyráběný vrstvením mléčných škraloupů; zkratka pro sovětský; zde: perila (hluchavkovitá rostlina - perilla L.)) a 目 (řád taxonomická jednotka). Čtení všech je sinojaponské.

シソ目 (alternative)
しそもく (hiragana)
šisomoku (Rōmaji)

hluchavkotvaré název řádu' Lamiales z nadřádu euasteridy I/真正菊類 I


シソ科

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 紫蘇 (perila křovitá) v katakaně a kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).


金瘡小草亜科

Výraz se skládá z kandži 金 (zlato, peníze, kov), 瘡 (vřed, syfilis, lues), 小 (malý), 草 (tráva; zde: bylina), 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, obor, zde: čeleď), čtení prvních tří je nepravidelné, čtení posledních tří je sinojaponské.

キランソウ亜科 (alternative)
きらんそうあか (hiragana)
kiransóaka (Rōmaji)

Ajugoideae/zběhovcovité/zběhovcové, (název podčeledi z čeledi hluchavkovitých)


カキバチシャノキ亜科

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 柿葉萵苣の木 - druh kordie Cordia dichotoma G. Forst. v katakaně a kandži 亜 (sub-, další) a 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).

柿葉萵苣の木亜科 (alternative)
かきばちしゃのきあか (hiragana)
kakiba čiša no kiaka (Rōmaji)

kordiové (podčeleď v čeledi brutnákovité)


リンドウ科

Výraz je fonetickým odborným zápisem slova 竜胆/龍胆/龍膽 (hořec Gentiana scabra Bunge., var. buergeri (Miq.) Maxim) v katakaně a kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).

hořcovité (název čeledi Gentianaceae z řádu hořcotvarých - Gentianales)


stružkovcové

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména stružkovec příponou -ové, která označuje příslušnost k botanické podčeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

stružkovcových (genitive plural)
stružkovcovým (dative plural)
stružkovcových (locative plural)
stružkovcovými (instrumental plural)

název jedné z podčeledí rostlin z řádu brutnákotvarých, z čeledi brutnákovitých; vědecký název: Hydrophylloideae


peulvrucht

Kompozitum složené z peul — lusk a vrucht —ovoce, plod, kde první složka přes staroholandštinu vychází z předpokládaného pragermánského *jagōþuz. Srovnej zejména německé Jagdgebiet, dále pak např. švédské jakt, anglické yacht a české jachta.

De afwisseling van vijvers, grasvlakten, struiken en bosjes vormt een groot, structuurrijk geheel dat naar vleermuizen één uitgelezen peulvrucht biedt.

Střídání rybníků, travnatých ploch, keříků a remízků vytváří velký, strukturně bohatý celek, který netopýrům poskytuje vynikající lovištěninu.


五膜草

Výraz se skládá z kandži 五 (pět) 膜 (blána) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je nepravidelné. Zápis v kandži je vlastně gramatickým kalkem názvu Pentaphragma.

ユガミウチワ (alternative)
ゆがみうちわ (hiragana)
jugamiučiwa (Rōmaji)

Pentaphragma Podle této rostliny je pojmenována čeleď 五膜草科/ユガミウチワ科


踊子草

Výraz se skládá z kandži 踊 (tancovat, skok, tanec, přeskočit), 子 (dítě) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních dvou je japonské, posledního sinojaponské. Zároveň 踊子 znamená tanečnice. Bylina - tanečnice.

オドリコソウ (alternative)
踊り子草 (alternative)
おどりこそう (hiragana)
odorikosó (Rōmaji)

hluchavka bílá, poddruh Lamium album subsp. barbatum/Lamium album var. barbatum z čeledi 紫蘇科/シソ科 (hluchavkovitých)


大陸踊子草

Výraz se skládá z kandži 大 (velký), 陸 (země, půda, pevnina), 踊 (tancovat, skok, tanec, přeskočit), 子 (dítě) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení prvních dvou a posledního je sinojaponské, čtení třetího a čtvrtého je japonské. Zároveň 大陸 znamená pevnina a 踊子 znamená tanečnice.

タイリクオドリコソウ (alternative)
大陸踊り子草 (alternative)
たいりくおどりこそう (hiragana)
tairikuodorikosó (Rōmaji)

hluchavka bílá, poddruh Lamium album subsp. album/Lamium album var. album z čeledi 紫蘇科/シソ科 (hluchavkovitých)


Winde

die Winde (nominative singular)
die Winden (nominative plural)
der Winde (genitive singular)
der Winden (genitive plural)
der Winde (dative singular)
den Winden (dative plural)
die Winde (accusative singular)
die Winden (accusative plural)


gember

Přes středoholandštinu ze středověkého latinského gingiber, které z latinského zingiber, jež vychází ze starořeckého ζιγγίβερις téhož významu, které ze sanskrtského शृङ्गवेर.
Srovnej např. francouzské gingembre, maďarské gyömbér, ruské имбирь, německé Ingwer či české zázvor, Zanzibar.


světlík lékařský

rostlina z čeledi zárazovitých, původně krtičníkovitých


bedľa

bedle (nominative plural)
bedle (genitive singular)
bedlí (genitive plural)
bedli (dative singular)
bedliam (dative plural)
bedľu (accusative singular)
bedle (accusative plural)
bedli (locative singular)
bedliach (locative plural)
bedľou (instrumental singular)
bedľami (instrumental plural)


ナデシコ目

Výraz se skládá ze zápisu v katakaně názvu 撫子 ((v botanice) varieta hvozdíku pyšného - Dianthus superbus L. var. longicalycinus) a kandži 目 (oko; zde" řád taxonomická jednotka), čtení posledního znaku je sinojaponské.

なでしこもく (hiragana)
nadešikomoku (Rōmaji)
撫子目 (alternative)

hvozdíkotvaré (řád vyšších dvouděložných rostlin)


hvozdíkotvaré

rostlinný řád ze skupiny vyšších dvouděložných


ботва

ботва́ (nominative singular)
ботвы́ (nominative plural)
ботвы́ (genitive singular)
ботв плю́сен (genitive plural)
ботве́ (dative singular)
ботва́м (dative plural)
ботву́ (accusative singular)
ботвы́ (accusative plural)
ботво́й, ботво́ю (instrumental singular)
ботва́ми (instrumental plural)
ботве́ (locative singular)
ботва́х (locative plural)


stagnicole

Z latinských základů stagnum — rybník, stojatá voda a colere. Srovnej např. anglické stagnicolous téhož významu.

stagnicoles (masculine plural)
stagnicoles (feminine plural)


nivicole

Složeno z latinských základů nix, nivis — sníh a colĕre — obývat.

nivicoles (masculine plural)
nivicoles (feminine plural)


rupicole

rupicoles (masculine plural)
rupicoles (feminine plural)


苺の木

Výraz se skládá z kandži 苺 (jahoda), přivlastňovací partikule の a kandži 木 (strom, dřevo), čtení všeho je japonské.

イチゴノキ (alternative)
いちごのき (hiragana)
ičigonoki (Rōmaji)

planika obecná Arbutus unedo. Podle této rostliny je pojmenována podčeleď 苺の木亜科/イチゴノキ亜科 - z čeledi vřesovcovité


錫杖草

Výraz se skládá z kandži 錫 (cín), 杖 (hůl) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je sinojaponské.

シャクジョウソウ (alternative)
しゃくじょうそう (hiragana)
šakudžósó (Rōmaji)

hnilák smrkový Monotropa hypopitys. Podle této rostliny je pojmenována podčeleď 錫杖草亜科/シャクジョウソウ亜科 - z čeledi vřesovcovité


木天蓼

Výraz se skládá z kandži 木 (strom, dřevo), 天 (nebesa, obloha, vztahující se k císaři) a 蓼 (rdesno peprník), čtení všeho je nepravidelné (zápis přejat z čínštiny). Fonetická stránka se vyvinula z IPA: [ɰatatabɪ], v roce 918 zapisováno jako 和多々比, jinde (延喜式 - procedury v éře Engi) v roce 927 jako 和太太備 v roce 1699 botanik Kaibara Ekken plody aktinidie stříbrné nazval IPA: [matat͡sɯɪ]. Název v ainu je [matatambu], kde [mata] znamená zima a [tambu] - (doslovně želví krunýř) hálka. Modernější etymologické přiřazení (vzhledem k fonetice) se uvádí jako 復旅 - opakovaný výlet/potulný život hazardéra. IPA: [mokɯteɴɽʲoː] je sinojaponské čtení podle znaků (běžně se nepoužívá).

マタタビ (alternative)
またたび (hiragana)
matatabi (Rōmaji)

aktinidie stříbrná Actinidia polygama. Podle této rostliny je pojmenována čeleď 木天蓼科/マタタビ科 - z řádu vřesovcotvaré


クルティシア科

Výraz je fonetickým přepisem slova クルティシア (rostlina z rodu Curtisia sudličník) v katakaně a kandži 科 (oddělení, kurs, zde: označení pro čeleď).


刺蓮花

Výraz se skládá z kandži 刺 (trn, proniknout, bodnout, hrot, žihadlo, vizitka), 蓮 (lotos) a 花 (květina, květ), čtení všech je sinojaponské. Dochází zde ke změmě znělosti: ke → ge.

シレンゲ (alternative)
しれんげ (hiragana)
širenge (Rōmaji)

loasa (rod rostlin z čeledi loasovité (刺蓮花科/シレンゲ科) v řádu ミズキ目/dřínotvaré)


梅花空木

Výraz se skládá z kandži 梅 (meruňka japonská, Prunus mume Siebold & Zucc. často chybně překládáno jako švestka, slíva), 花 (květina, květ), 空 (obloha, nebe; zde: prázdný) a 木 (strom; zde: keř), čtení prvního a druhého je sinojaponské, třetího nepravidelné, čtvrtého japonské. Na švu slabik dochází ke změně znělosti: ki → gi. Zároveň 空木 znamená trojpuk vroubkovaný (Deutzia crenata Siebold et Zucc.).

バイカウツギ (alternative)
ばいかうつぎ (hiragana)
baikaucugi (Rōmaji)

pustoryl věncový, (lidově nazývaný naprosto zavádějícím názvem jasmín, keř se silně vonnými bílými květy, odborný název: Philadelphus satsumi, syn. Philadelphus coronarius, syn. Philadelphus coronarius var. satsumi; z podčeledi アジサイ亜科/hortenziové)


ハワイ紫陽花

Výraz je fonetickým přepisem názvu ハワイ (Havaj) v katakaně a kandži 紫 (fialový, nachový), 陽 (světlý/mužský princip jang v čínské filosofii, Slunce, kladný) a 花 (květina, květ), čtení všech je nepravidelné; znakový zápis je převzat z čínštiny, takzvané džukudžikun (熟字訓 - znaky jsou použity pouze pro vyjádření významu bez ohledu(/jakéhokoliv vztahu) na výslovnost). Zároveň 紫陽花 znamená hortenzie velkolistá.

ハワイアジサイ (alternative)
ハワイあじさい
hawaiadžisai (Rōmaji)

keř Broussaisia arguta z tribu hortenzie


草紫陽花

Výraz se skládá z kandži 草 (tráva, zde: bylina, bylinný), 紫 (fialový, nachový), 陽 (světlý/mužský princip jang v čínské filosofii, Slunce, kladný) a 花 (květina, květ), čtení prvního je japonské, ostatních je nepravidelné; znakový zápis je převzat z čínštiny, takzvané džukudžikun (熟字訓 - znaky jsou použity pouze pro vyjádření významu bez ohledu(/jakéhokoliv vztahu) na výslovnost). Zároveň 紫陽花 znamená hortenzie velkolistá.

クサアジサイ (alternative)
くさあじさい (hiragana)
kusaadžisai (Rōmaji)

rostlina Cardiandra alternifolia (synonymum: Hydrangea alternifolia) z tribu hortenzie


蘞の木

Výraz se skládá z kandži 蘞 (štiplavý, ostrý, prudký, Gynostema pětilistá), přivlastňovací partikule の a kandži 木 (strom, dřevo), čtení prvního je nepravidelné, čtení zbytku je japonské. Foneticky [ego] vzniklo obměnou z 蘞い [egui] (štiplavý, ostrý, prudký).

エゴノキ (alternative)
えごのき (hiragana)
egonoki (Rōmaji)

sturač japonský Styrax japonicus. Podle této rostliny je pojmenována čeleď 蘞の木科/エゴノキ科 - z řádu vřesovcotvaré - 躑躅目


椿科

Výraz se skládá z kandži 椿 (kamélie) a 科 (oddělení, sekce zde: čeleď), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

ツバキ科 (alternative)
つばきか (hiragana)
cubakika (Rōmaji)


ハンカチの木

Výraz je fonetickým přepisem slova handkerchief, přejatého z angličtiny (ハンカチ) (kapesník) v katakaně a přivlastňovací partikule の a kandži 木 (strom, dřevo), čtení všeho je japonské.

ハンカチノキ (alternative)
ハンカチのき
hankačinoki (Rōmaji)

strom davidie listenová (Davidia involucrata) z čeledi 沼水木科/tupelovité


ハンカチノキ

Výraz je fonetickým přepisem slova ハンカチの木


橅目

Výraz se skládá z kandži 橅 (buk (buk vroubkovaný), Fagus crenata) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

ブナ目 (alternative)
ぶなもく (hiragana)
bunamoku (Rōmaji)


hořcotvaré

Slovo vzniklo složením z podstatného jména hořec pomocí spojovací vložky -o- s přídavným jménem tvarový přetvořeného na příponu -tvaré, která označuje příslušnost k botanickému řádu. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

hořcotvarých (genitive plural)
hořcotvarým (dative plural)
hořcotvarých (locative plural)
hořcotvarými (instrumental plural)

řád rostlin ze třídy vyšších dvouděložných, v kladu Euasterids I; vědecký název: Gentianales


hořcovité

[ˈhɔr̝t͡sɔvɪtɛː]

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména hořec příponou -ovité, která označuje příslušnost k botanické čeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

hořcovitých (genitive plural)
hořcovitým (dative plural)
hořcovitých (locative plural)
hořcovitými (instrumental plural)

název jedné z čeledí rostlin z řádu hořcotvarých; vědecký název: Gentianaceae


キナの木

Výraz je fonetickým přepisem slova quina/quino/quin, přejatého přes španělštinu (a přes quinaquina z kečuánštiny (キナ, kde mělo znamenat(?) kůra z chinovníku Cinchona ledgeriana) - v katakaně a přivlastňovací partikule の a kandži 木 (strom, dřevo), čtení všeho je japonské.

キナノキ (alternative)
キナノキのき
kinanoki (Rōmaji)

strom chinovník (Cinchona) z čeledi 茜科/mořenovité


toješťovité

[tɔjɛʃcɔvɪtɛː]

Slovo vzniklo odvozením z podstatného jména toješť příponou -ovité, která označuje příslušnost k botanické čeledi. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

toješťovitých (genitive plural)
toješťovitým (dative plural)
toješťovitých (locative plural)
toješťovitými (instrumental plural)

název jedné z čeledí rostlin z řádu hořcotvarých; vědecký název: Apocynaceae


hluchavkotvaré

Slovo vzniklo složením z podstatného jména hluchavka pomocí spojovací vložky -o- s přídavným jménem tvarový přetvořeného na příponu -tvaré, která označuje příslušnost k botanickému řádu. Tvar rodu ženského, čísla množného vychází z toho, že takto jsou označovány rostliny. Původně přídavné jméno.

hluchavkotvarých (genitive plural)
hluchavkotvarým (dative plural)
hluchavkotvarých (locative plural)
hluchavkotvarými (instrumental plural)

název jednoho z řádů rostlin ze třídy vyšší dvouděložných, v kladu Euasterids I; vědecký název: Lamiales


楠目

Výraz se skládá z kandži 楠 (kafrovník lékařský) a 目 (řád taxonomická jednotka), čtení prvního je japonské, čtení druhého je sinojaponské.

クスノキ目 (alternative)
くすのきもく (hiragana)
kusunokimoku (Rōmaji)


paludicole

Složeno z latinských základů palūs, palūdis — močál a colĕre — obývat.

paludicoles (masculine plural)
paludicoles (feminine plural)


fimicole

Z latinského fimicolus téhož významu, což je kompozitum složené ze základů fīmum — mrva, hnůj a colĕre — obývat.

fimicoles (masculine plural)
fimicoles (feminine plural)


maliník

maliníky (nominative plural)
maliníku (genitive singular)
maliníků (genitive plural)
maliníku (dative singular)
maliníkům (dative plural)
maliníky (accusative plural)
maliníku (vocative singular)
maliníky (vocative plural)
maliníku (locative singular)
malinících (locative plural)
maliníkem (instrumental singular)
maliníky (instrumental plural)

listnatý opadavý keř s prutovitými výhony plodící maliny


frambuesa

Z francouzského framboise, které z nedoložené francké složeniny *brāmbasja, jež je utvořena z předpokládaných pragermánských základů *brēm- — „ostružiník“ a *basją s významem „bobule“. Srovnej anglické brambleberry — ostružina. Náslovné f- nejspíš pod vlivem fraise, ve španělština fresa, tedy „jahoda“, jež pochází z latinského fragum.


灰の木

Výraz se skládá z kandži 灰 (popel, zpopelnit), přivlastňovací partikule の a 木 (strom), čtení obou znaků je japonské.

ハイノキ (alternative)
はいのき (hiragana)
hainoki (Rōmaji)


Kerbel

der Kerbel (nominative singular)
des Kerbels (genitive singular)
dem Kerbel (dative singular)
den Kerbel (accusative singular)


鷺苔

Výraz se skládá z kandži 鷺 (volavka) a 苔 (mech, lišejník), čtení obou je japonské. Na švu „slabik“ dochází ke změně znělosti ([ko] → [go]).

サギゴケ (alternative)
さぎごけ (hiragana)
sagigoke (Rōmaji)


赤壁の木

Výraz se skládá z kandži 赤 (červený), 壁 (stěna, zeď, vyložení, plot), přivlastňovací partikule の a 木 (strom), čtení prvních dvou je sinojaponské, zbytku japonské.

セキヘキノキ (alternative)
せきへきのき (hiragana)
sekihekinoki (Rōmaji)

rod rostlin dekumarie/Decumaria z tribu hortenzie, čeleď hortenziovité


銀梅草

Výraz se skládá z kandži 銀 (stříbro), 梅 (meruňka japonská, Prunus mume Siebold & Zucc. často chybně překládáno jako švestka, slíva) a 草 (tráva; zde: bylina), čtení všech je sinojaponské.

ギンバイソウ (alternative)
ぎんばいそう (hiragana)
ginbaisó (Rōmaji)

Deinanthe bifida. Podle této rostliny je pojmenován rod 銀梅草属/ギンバイソウ属 - z tribu hortenzie, čeleď hortenziovité


常山

[ʈ͡ʂʰɑŋ³⁵ ʂän⁵⁵]

Dichroa febrifuga (tradiční v čínské medicíně proti horečce (malárie))


常山

Výraz se skládá z kandži 常 (běžný, obvyklý, obyčejný, normální) a 山 (hora), čtení obou je sinojaponské; na švu před předposlení mórou dochází ke změně znělosti: [sa] → [za]. Převzato z čínského 常山.

ジョウザン (alternative)
じょうざん (hiragana)
džózan (Rōmaji)
つねやま (hiragana)
Cunejama (Rōmaji)

Dichroa febrifuga. Podle této rostliny je pojmenován rod 常山属/ジョウザン属 - z tribu hortenzie, čeleď hortenziovité


görögdinnye

[ˈɡørøɡdiɲːɛ]

Složenina ze základů görög — řecký a dinnye — cukrový meloun. Vlastně tedy „řecká dýně, řecký meloun“.

görögdinnyék (nominative plural)
görögdinnyét (accusative singular)
görögdinnyéket (accusative plural)
görögdinnyének (dative singular)
görögdinnyéknek (dative plural)
görögdinnyével (instrumental singular)
görögdinnyékkel (instrumental plural)
görögdinnyéért (singular)
görögdinnyékért (plural)
görögdinnyévé (singular)
görögdinnyékké (plural)
görögdinnyéig (singular)
görögdinnyékig (plural)
görögdinnyévént (singular)
görögdinnyékként (plural)
görögdinnyében (singular)
görögdinnyékben (plural)
görögdinnyén (singular)
görögdinnyéken (plural)
görögdinnyénél (singular)
görögdinnyéknél (plural)
görögdinnyébe (singular)
görögdinnyékbe (plural)
görögdinnyére (singular)
görögdinnyékre (plural)
görögdinnyéhez (singular)
görögdinnyékhez (plural)
görögdinnyéből (singular)
görögdinnyékből (plural)
görögdinnyéről (singular)
görögdinnyékről (plural)
görögdinnyétől (singular)
görögdinnyéktől (plural)


porsuk

Ze starotureckého borsuk, borsmuk, které z praturkičtiny. Srovnej např. azerské porsuq či ruské барсук téhož zoologického významu.

porsuklar (nominative plural)
porsuğu (accusative singular)
porsukları (accusative plural)
porsuğa (dative singular)
porsuklara (dative plural)
porsukta (locative singular)
porsuklarda (locative plural)
porsuktan (singular)
porsuklardan (plural)
porsuğun (genitive singular)
porsukların (genitive plural)


Goldregen

[ˈɡɔltˌreːɡŋ̩]


лакрица

Přes německé Lakritze z latinského liquiritia, které ze starořeckého γλυκύρριζα ― doslova „sladký kořen“. Srovnej např. anglické liquorice, licorice, novořecké γλυκόρριζα, γλυκόριζα, polské lukrecja či francouzské réglisse téhož významu.


zběhovec

zběhovce (nominative plural)
zběhovce (genitive singular)
zběhovců (genitive plural)
zběhovci (dative singular)
zběhovcům (dative plural)
zběhovce (accusative plural)
zběhovče (vocative singular)
zběhovce (vocative plural)
zběhovci (locative singular)
zběhovcích (locative plural)
zběhovcem (instrumental singular)
zběhovci (instrumental plural)

rostlina z čeledi hluchavkovitých (Ajuga)