abolice

Z latinského abolitio, které od slovesa abolere — zrušit, odstranit.

abolicí (genitive plural)
abolici (dative singular)
abolicím (dative plural)
abolici (accusative singular)
abolici (locative singular)
abolicích (locative plural)
abolicí (instrumental singular)
abolicemi (instrumental plural)

zrušení policejního dozoru nad prostitutkami

Uzavřením veřejných domů a zrušením dosavadních reglementačních opatření nabyla prostituce nové podoby. Abolice otevřela brány zahraniční prostituci, zvláště z Německa a Rakouska.

CICHRA, Radim. Přijetí a provádění zákona č. 241/1922 Sb., o potírání pohlavních nemocí, se zvláštním přihlédnutím k Brnu. Brno, 2011 [cit. 2015-02-11]. Bakalářská diplomová práce. Masarykova univerzita Brno, Filozofická fakulta, Historický ústav. Vedoucí práce Mgr. Denisa Nečasová, Ph.D.. s. 22. . Dostupné online.

Zastánci abolice zdůrazňovali hlavně sociální a finanční utlačování prostitutek ve veřejných domech.

CICHRA, Radim. Přijetí a provádění zákona č. 241/1922 Sb., o potírání pohlavních nemocí, se zvláštním přihlédnutím k Brnu. Brno, 2011. Bakalářská diplomová práce. Masarykova univerzita Brno, Filozická fakulta, Historický ústav. Vedoucí práce Mgr. Denisa Nečasová, Ph.D.. s. 24. . Dostupné online.


RSDr.

rerum socialium doctor – doktor sociálně-politických věd, titul absolventů politických škol v komunistickém Československu


jazyk

jazyky (nominative plural)
jazyka (genitive singular)
jazyků (genitive plural)
jazyku (dative singular)
jazykům (dative plural)
jazyky (accusative plural)
jazyku (vocative singular)
jazyky (vocative plural)
jazyku (locative singular)
jazyce (locative singular)
jazycích (locative plural)
jazykem (instrumental singular)
jazyky (instrumental plural)

kolik jazyků umíš, tolikrát jsi člověkem

mučením vyslýchaný zajatec, sloužící k získání zásadních informací o nepříteli

Chytili jsme jazyka.


stav

stavy (nominative plural)
stavu (genitive singular)
stavů (genitive plural)
stavu (dative singular)
stavům (dative plural)
stavy (accusative plural)
stave (vocative singular)
stavy (vocative plural)
stavu (locative singular)
stavech (locative plural)
stavem (instrumental singular)
stavy (instrumental plural)

kněžský stav


právo

práva (nominative plural)
práva (genitive singular)
práv (genitive plural)
právu (dative singular)
právům (dative plural)
práva (accusative plural)
práva (vocative plural)
právu (locative singular)
právech (locative plural)
právem (instrumental singular)
právy (instrumental plural)


Izrael

Israel (alternative)
Isráél (alternative)
Izraele (nominative plural)
Izraele (genitive singular)
Izraelů (genitive plural)
Izraeli (dative singular)
Izraelům (dative plural)
Izraele (accusative plural)
Izraeli (vocative singular)
Izraele (vocative plural)
Izraeli (locative singular)
Izraelích (locative plural)
Izraelem (instrumental singular)
Izraeli (instrumental plural)

severní království po rozdělení Izraele (2)


Řím

Říma (genitive singular)
Římu (dative singular)
Říme (vocative singular)
Římě (locative singular)
Římem (instrumental singular)

starověký státní útvar, který v době největšího rozmachu zahrnoval celou oblast okolo Středozemního moře


palác

Ze starofrancouzského palais — „palác, dvůr“, jež bylo odvozeno ze středověkého latinského palacium a latinského palatium (v plurálu: „palác“) či Mons Palatinus — „vršek Palatin“, jména jednoho ze sedmi pahorků starověkého Říma, kde stál dům Augusta Caesara, prapůvodní „palác“.

paláce (nominative plural)
paláce (genitive singular)
paláců (genitive plural)
paláci (dative singular)
palácům (dative plural)
paláce (accusative plural)
paláci (vocative singular)
paláce (vocative plural)
paláci (locative singular)
palácích (locative plural)
palácem (instrumental singular)
paláci (instrumental plural)


Žirotínové

[ʒɪrɔciːnɔvɛː]

Žerotínové (alternative)
Žirotín (nominative singular)
Žirotíni (nominative plural)
Žirotína (genitive singular)
Žirotínů (genitive plural)
Žirotínovi (dative singular)
Žirotínům (dative plural)
Žirotína (accusative singular)
Žirotíny (accusative plural)
Žirotíne (vocative singular)
Žirotíni (vocative plural)
Žirotínovi (locative singular)
Žirotínech (locative plural)
Žirotínem (instrumental singular)
Žirotíny (instrumental plural)

Zakladatelem městečka Panenského Týnce, nazývaného do 16. stol. také Žirotský Týnec, byl rod Žirotínů.


paní

pani (alternative)
paním (dative plural)
paních (locative plural)
paními (instrumental plural)


prevít

Z latinského prīvātum, (locus) prīvātus — oddělené / soukromé místo. Srovnej privát nebo např. anglické privy. Jak je patrno, původní význam byl nepřekvapivě neživotný, tedy "záchod". Odsud se posléze přeneslo i na opovrhovanou osobu. Srovnej podobný významový posun u např. hajzl.

prevíty (nominative plural)
prevítu (genitive singular)
prevítů (genitive plural)
prevítu (dative singular)
prevítům (dative plural)
prevíty (accusative plural)
prevíte (vocative singular)
prevíty (vocative plural)
prevítu (locative singular)
prevítech (locative plural)
prevítem (instrumental singular)
prevíty (instrumental plural)

V hradech měli prevíty umístěny na krakorcích.


továrna

továrny (nominative plural)
továrny (genitive singular)
továren (genitive plural)
továrně (dative singular)
továrnám (dative plural)
továrnu (accusative singular)
továrny (accusative plural)
továrno (vocative singular)
továrny (vocative plural)
továrně (locative singular)
továrnách (locative plural)
továrnou (instrumental singular)
továrnami (instrumental plural)

factory

budova nebo komplex budov sloužící k výrobě zboží

živnost po továrensku vedená (druh živnosti v době Rakousko-Uherska a za 1. republiky)

Továrny byly řazeny mezi svobodné živnosti, čímž byl vzat zřetel na ekonomickou skutečnost, že sama povaha podnikatelské činnosti se podstatně změní, jestliže rozsah podnikání přesáhne určitou kvantitativní mez. Překročením kvantitativní meze ovšem továrna nepřestala být živností.


Haube

die Haube (nominative singular)
die Hauben (nominative plural)
der Haube (genitive singular)
der Hauben (genitive plural)
der Haube (dative singular)
den Hauben (dative plural)
die Haube (accusative singular)
die Hauben (accusative plural)


Pfennig

der Pfennig (nominative singular)
die Pfennige (nominative plural)
des Pfennigs (genitive singular)
der Pfennige (genitive plural)
dem Pfennig (dative singular)
den Pfennigen (dative plural)
den Pfennig (accusative singular)
die Pfennige (accusative plural)


Reichstag

der Reichstag (nominative singular)
die Reichstage (nominative plural)
des Reichstags (genitive singular)
Reichstages (genitive singular)
der Reichstage (genitive plural)
dem Reichstag (dative singular)
den Reichstagen (dative plural)
den Reichstag (accusative singular)
die Reichstage (accusative plural)


Romantik

die Romantik (nominative singular)
der Romantik (genitive singular)
der Romantik (dative singular)
die Romantik (accusative singular)


statek

statky (nominative plural)
statku (genitive singular)
statků (genitive plural)
statku (dative singular)
statkům (dative plural)
statky (accusative plural)
statku (vocative singular)
statky (vocative plural)
statku (locative singular)
statcích (locative plural)
statkem (instrumental singular)
statky (instrumental plural)

good

(v ekonomii) něco, co poskytuje člověku užitek

panství, pozemkový majetek velké rozlohy; majetek či jmění celkově

Nejprve každý obyvatel již psaných vsí, aby mohl poručiti statek svůj movitý i nemovitý před rychtářem, …


olympiáda

olympiády (nominative plural)
olympiády (genitive singular)
olympiád (genitive plural)
olympiádě (dative singular)
olympiádám (dative plural)
olympiádu (accusative singular)
olympiády (accusative plural)
olympiádo (vocative singular)
olympiády (vocative plural)
olympiádě (locative singular)
olympiádách (locative plural)
olympiádou (instrumental singular)
olympiádami (instrumental plural)

(ve starověkém Řecku) období od jedněch olympijskích her k druhým používané pro potřeby datování


престолонаследник

[prʲɪstəɫənɐs⁽ʲ⁾ˈlʲedʲnʲɪk]


march

Přes středofrancouzské marcher z textově nedoloženého *markōn, které z předpokládaného pragermánského *markōną. Srovnej např. německé marschieren, české mašírovat, marš, demarše apod.


Romanik

die Romanik (nominative singular)
der Romanik (genitive singular)
der Romanik (dative singular)
die Romanik (accusative singular)


Heil Hitler

Hitlerovi zdar!; nacistický pozdrav jako projev sympatií k Adolfu Hitlerovi a jeho boji za vítězství Třetí říše


bon

bony (nominative plural)
bonu (genitive singular)
bonů (genitive plural)
bonu (dative singular)
bonům (dative plural)
bony (accusative plural)
bone (vocative singular)
bony (vocative plural)
bonu (locative singular)
bonech (locative plural)
bonem (instrumental singular)
bony (instrumental plural)

(v socialistickém Československu) poukázka na nákup zboží dovezeného ze Západu

Sehnat bony bylo nejsnazší na ulicích okolo tuzexů.


holeň

holeně (nominative plural)
holeně (genitive singular)
holení (genitive plural)
holeni (dative singular)
holením (dative plural)
holeně (accusative plural)
holeni (vocative singular)
holeně (vocative plural)
holeni (locative singular)
holeních (locative plural)
holení (instrumental singular)
holeněmi (instrumental plural)

kovová ochrana dolní části nohou od kotníků až nad kolena používaná ve starověku

(...) ó Achajci holení krásných (...)

HOMÉROS. Ílias. Překlad Otmar Vaňorný. 12. vyd. Praha : Rezek, 2007. Zpěv I., verš 17. ISBN 80-86027-25-2. S. 29.


bakalář

Vzniklo z latinského označení baccalaureus, což je zkrácením sousloví bacca laurea coronatus — „korunovaný vavřínovým věncem“.

bakaláři (nominative plural)
bakaláře (genitive singular)
bakalářů (genitive plural)
bakaláři (dative singular)
bakalářovi (dative singular)
bakalářům (dative plural)
bakaláře (accusative singular)
bakaláře (accusative plural)
bakaláři (vocative singular)
bakaláři (vocative plural)
bakaláři (locative singular)
bakalářovi (locative singular)
bakalářích (locative plural)
bakalářem (instrumental singular)
bakaláři (instrumental plural)

bachelor

absolvent prvního stupně vysokoškolského studia

hodnost nižšího stupně na středověkých univerzitách

„Olověná hlava jsi, Vokúne, hubu máš jak papuč, hybaj do farní školy, ať ti bakalář ešče drobet zadek omete!“ Mollerus děl pohněván.


ikonoklasmus

Přes francouzské iconoclasme ze starořeckého kompozita εἰκονοκλάστης ― (obrazoborec, ničitel svatých obrazů).

ikonoklazmus (alternative)
ikonoklasm (alternative obsolete)
ikonoklasmy (nominative plural)
ikonoklasmu (genitive singular)
ikonoklasmů (genitive plural)
ikonoklasmu (dative singular)
ikonoklasmům (dative plural)
ikonoklasmy (accusative plural)
ikonoklasme (vocative singular)
ikonoklasmy (vocative plural)
ikonoklasmu (locative singular)
ikonoklasmech (locative plural)
ikonoklasmem (instrumental singular)
ikonoklasmy (instrumental plural)


dekáda

dekády (nominative plural)
dekády (genitive singular)
dekád (genitive plural)
dekádě (dative singular)
dekádám (dative plural)
dekádu (accusative singular)
dekády (accusative plural)
dekádo (vocative singular)
dekády (vocative plural)
dekádě (locative singular)
dekádách (locative plural)
dekádou (instrumental singular)
dekádami (instrumental plural)

desetidenní francouzský týden v letech 1793 až 1802


Norman

Normané (nominative plural)
Normani (nominative plural)
Normana (genitive singular)
Normanů (genitive plural)
Normanu (dative singular)
Normanovi (dative singular)
Normanům (dative plural)
Normana (accusative singular)
Normany (accusative plural)
Normane (vocative singular)
Normané (vocative plural)
Normani (vocative plural)
Normanu (locative singular)
Normanovi (locative singular)
Normanech (locative plural)
Normanem (instrumental singular)
Normany (instrumental plural)

potomek vikingů, kteří se usídlili v Normandii


Mnichov

Mnichova (genitive singular)
Mnichovu (dative singular)
Mnichove (vocative singular)
Mnichově (locative singular)
Mnichovu (locative singular)
Mnichovem (instrumental singular)

Neuznavše Mnichova a všeho toho, co přivodil, hájili jsme a hájíme zásadu, že Československá republika, republika Masarykova, žila a existovala i po Mnichově dál.


ссылка

ссылки (nominative plural)
ссылки (genitive singular)
ссылок (genitive plural)
ссылке (dative singular)
ссылкам (dative plural)
ссылку (accusative singular)
ссылки (accusative plural)
ссылкой (instrumental singular)
ссылками (instrumental plural)
ссылке (locative singular)
ссылках (locative plural)


celník

celníci (nominative plural)
celníka (genitive singular)
celníků (genitive plural)
celníkovi (dative singular)
celníku (dative singular)
celníkům (dative plural)
celníka (accusative singular)
celníky (accusative plural)
celníku (vocative singular)
celníci (vocative plural)
celníkovi (locative singular)
celníku (locative singular)
celnících (locative plural)
celníkem (instrumental singular)
celníky (instrumental plural)

výběrčí daní (v biblických či starořímských dobách)


sirotek

sirotci (nominative plural)
sirotkové (nominative plural)
sirotka (genitive singular)
sirotků (genitive plural)
sirotkovi (dative singular)
sirotku (dative singular)
sirotkům (dative plural)
sirotka (accusative singular)
sirotky (accusative plural)
sirotku (vocative singular)
sirotci (vocative plural)
sirotkové (vocative plural)
sirotkovi (locative singular)
sirotku (locative singular)
sirotcích (locative plural)
sirotkem (instrumental singular)
sirotky (instrumental plural)

příslušník východočeského svazu husitů sídlícího v Hradci Králové


romanisch

romanischer (comparative)
am romanischsten (superlative)


décimer

Z latinského slovesa decimare, odvozeného od kořene decem — „deset“; v latině označovalo popravení každého desátého muže jako trest celého vojenského oddílu.

décime (simple present indicative singular first-person)
décimes (simple present indicative singular second-person)
décime (simple present indicative singular third-person)
décimons (simple present indicative plural first-person)
décimez (simple present indicative plural second-person)
déciment (simple present indicative plural third-person)
décimais (simple imperfect indicative singular first-person)
décimais (simple imperfect indicative singular second-person)
décimait (simple imperfect indicative singular third-person)
décimions (simple imperfect indicative plural first-person)
décimiez (simple imperfect indicative plural second-person)
décimaient (simple imperfect indicative plural third-person)
décimai (simple past indicative singular first-person)
décimas (simple past indicative singular second-person)
décima (simple past indicative singular third-person)
décimâmes (simple past indicative plural first-person)
décimâtes (simple past indicative plural second-person)
décimèrent (simple past indicative plural third-person)
décimerai (simple future-i indicative singular first-person)
décimeras (simple future-i indicative singular second-person)
décimera (simple future-i indicative singular third-person)
décimerons (simple future-i indicative plural first-person)
décimerez (simple future-i indicative plural second-person)
décimeront (simple future-i indicative plural third-person)
ai décimé (compound past indicative singular first-person)
as décimé (compound past indicative singular second-person)
a décimé (compound past indicative singular third-person)
avons décimé (compound past indicative plural first-person)
avez décimé (compound past indicative plural second-person)
ont décimé (compound past indicative plural third-person)
avais décimé (compound past perfect indicative singular first-person)
avais décimé (compound past perfect indicative singular second-person)
avait décimé (compound past perfect indicative singular third-person)
avions décimé (compound past perfect indicative plural first-person)
aviez décimé (compound past perfect indicative plural second-person)
avaient décimé (compound past perfect indicative plural third-person)
eus décimé (compound past anterior indicative singular first-person)
eus décimé (compound past anterior indicative singular second-person)
eut décimé (compound past anterior indicative singular third-person)
eûmes décimé (compound past anterior indicative plural first-person)
eûtes décimé (compound past anterior indicative plural second-person)
eurent décimé (compound past anterior indicative plural third-person)
aurai décimé (compound future-ii indicative singular first-person)
auras décimé (compound future-ii indicative singular second-person)
aura décimé (compound future-ii indicative singular third-person)
aurons décimé (compound future-ii indicative plural first-person)
aurez décimé (compound future-ii indicative plural second-person)
auront décimé (compound future-ii indicative plural third-person)
décime (simple present subjunctive singular first-person)
décimes (simple present subjunctive singular second-person)
décime (simple present subjunctive singular third-person)
décimions (simple present subjunctive plural first-person)
décimiez (simple present subjunctive plural second-person)
déciment (simple present subjunctive plural third-person)
décimasse (simple imperfect subjunctive singular first-person)
décimasses (simple imperfect subjunctive singular second-person)
décimât (simple imperfect subjunctive singular third-person)
décimassions (simple imperfect subjunctive plural first-person)
décimassiez (simple imperfect subjunctive plural second-person)
décimassent (simple imperfect subjunctive plural third-person)
aie décimé (compound past subjunctive singular first-person)
aies décimé (compound past subjunctive singular second-person)
ait décimé (compound past subjunctive singular third-person)
ayons décimé (compound past subjunctive plural first-person)
ayez décimé (compound past subjunctive plural second-person)
aient décimé (compound past subjunctive plural third-person)
eusse décimé (compound past perfect subjunctive singular first-person)
eusses décimé (compound past perfect subjunctive singular second-person)
eût décimé (compound past perfect subjunctive singular third-person)
eussions décimé (compound past perfect subjunctive plural first-person)
eussiez décimé (compound past perfect subjunctive plural second-person)
eussent décimé (compound past perfect subjunctive plural third-person)
décimerais (present conditional singular first-person)
décimerais (present conditional singular second-person)
décimerait (present conditional singular third-person)
décimerions (present conditional plural first-person)
décimeriez (present conditional plural second-person)
décimeraient (present conditional plural third-person)
aurais décimé (past conditional singular first-person)
aurais décimé (past conditional singular second-person)
aurait décimé (past conditional singular third-person)
aurions décimé (past conditional plural first-person)
auriez décimé (past conditional plural second-person)
auraient décimé (past conditional plural third-person)
décime (present imperative singular second-person)
décimons (present imperative plural first-person)
décimez (present imperative plural second-person)
aie décimé (past imperative singular second-person)
ayons décimé (past imperative plural first-person)
ayez décimé (past imperative plural second-person)
avoir décimé (infinitive past)
en décimant (transgressive present)
en ayant décimé (transgressive past)
décimant (participle present)
décimé (participle past)


matrona

mātrōna (nominative singular)
mātrōnae (nominative plural)
mātrōnae (genitive singular)
mātrōnārum (genitive plural)
mātrōnae (dative singular)
mātrōnīs (dative plural)
mātrōnam (accusative singular)
mātrōnās (accusative plural)
mātrōna (vocative singular)
mātrōnae (vocative plural)
mātrōnā (singular)
mātrōnīs (plural)


hetman

hetmani (nominative plural)
hetmanowie (nominative plural)
hetmana (genitive singular)
hetmanów (genitive plural)
hetmanowi (dative singular)
hetmanom (dative plural)
hetmana (accusative singular)
hetmanów (accusative plural)
hetmanem (instrumental singular)
hetmanami (instrumental plural)
hetmanie (locative singular)
hetmanach (locative plural)
hetmanie (vocative singular)
hetmani (vocative plural)
hetmanowie (vocative plural)

hetman (nejvyšší velitel vojsk Polska a Litvy)


neuvosto

neuvostot (nominative plural)
neuvoston (genitive singular)
neuvostojen (genitive plural)
neuvostot (accusative plural)
neuvostoa (singular)
neuvostoja (plural)
neuvostona (singular)
neuvostoina (plural)
neuvostoksi (singular)
neuvostoiksi (plural)
neuvostossa (singular)
neuvostoissa (plural)
neuvostosta (singular)
neuvostoista (plural)
neuvostoon (singular)
neuvostoihin (plural)
neuvostolla (singular)
neuvostoilla (plural)
neuvostolta (singular)
neuvostoilta (plural)
neuvostolle (singular)
neuvostoille (plural)
neuvostotta (singular)
neuvostoitta (plural)
neuvostoine (plural)
neuvostoin (plural)


解

(v období Asuka) písemný výkaz (zpráva, odpočet) vazalů pánům podle kodexu ricurjó (律令)


bard

Z keltského kulturního prostředí, možná přes angličtinu. Srovnej starokeltské bardos, irské bard, skotskogaelské bàrd, velské bardd, bretonské barzh.

bardi (nominative plural)
bardové (nominative plural)
barda (genitive singular)
bardů (genitive plural)
bardu (dative singular)
bardovi (dative singular)
bardům (dative plural)
barda (accusative singular)
bardy (accusative plural)
barde (vocative singular)
bardi (vocative plural)
bardové (vocative plural)
bardu (locative singular)
bardovi (locative singular)
bardech (locative plural)
bardem (instrumental singular)
bardy (instrumental plural)

profesionální umělec (performující básník) ve středověkém keltském prostředí


koš

Původně z turečtiny, převzato přes ruštinu.


Sas

Sasové (nominative plural)
Sasa (genitive singular)
Sasů (genitive plural)
Sasu (dative singular)
Sasovi (dative singular)
Sasům (dative plural)
Sasa (accusative singular)
Sasy (accusative plural)
Sase (vocative singular)
Sasové (vocative plural)
Sasu (locative singular)
Sasovi (locative singular)
Sasech (locative plural)
Sasem (instrumental singular)
Sasy (instrumental plural)

příslušník germánského kmene žijícího původně na území dnešního severního Německa


urna

Z latinského urna — „nádoba, hrnec; popelnice; osudí“, jež souvisí s latinským urceus 'džbán(ek)', základem asi bude indoevropské *ᵘer- 'kroutit, točit' (totiž na hrnčířském kruhu).

urny (nominative plural)
urny (genitive singular)
uren (genitive plural)
urně (dative singular)
urnám (dative plural)
urnu (accusative singular)
urny (accusative plural)
urno (vocative singular)
urny (vocative plural)
urně (locative singular)
urnách (locative plural)
urnou (instrumental singular)
urnami (instrumental plural)


kolbiště

Příponou -iště utvořeno od kolba (rytířské klání), což je deverbativum od slovesa klát.

kolbišť (genitive plural)
kolbišti (dative singular)
kolbištím (dative plural)
kolbišti (locative singular)
kolbištích (locative plural)
kolbištěm (instrumental singular)
kolbišti (instrumental plural)

Dva dni na to sdělil vévoda D. Quijotovi, že sok jeho čtvrtého dne přijde a na kolbiště se dostaví ozbrojen po rytířsku a že trvati bude na svém, kterak dívka v hrdlo, ba v život lhala, tvrdí-li, že jí slíbil manželství.

Miguel de Cervantes: Důmyslný rytíř Don Quijote de La Mancha, kap. LIV, překlad Kristian Stefan, Praha 1868


benešovský

benešovská (nominative singular feminine)
benešovské (nominative singular neuter)
benešovští (nominative plural masculine animate)
benešovské (nominative plural masculine inanimate)
benešovské (nominative plural feminine)
benešovská (nominative plural neuter)
benešovského (genitive singular masculine animate)
benešovského (genitive singular masculine inanimate)
benešovské (genitive singular feminine)
benešovského (genitive singular neuter)
benešovských (genitive plural masculine animate)
benešovských (genitive plural masculine inanimate)
benešovských (genitive plural feminine)
benešovských (genitive plural neuter)
benešovskému (dative singular masculine animate)
benešovskému (dative singular masculine inanimate)
benešovské (dative singular feminine)
benešovskému (dative singular neuter)
benešovským (dative plural masculine animate)
benešovským (dative plural masculine inanimate)
benešovským (dative plural feminine)
benešovským (dative plural neuter)
benešovského (accusative singular masculine animate)
benešovskou (accusative singular feminine)
benešovské (accusative singular neuter)
benešovské (accusative plural masculine animate)
benešovské (accusative plural masculine inanimate)
benešovské (accusative plural feminine)
benešovská (accusative plural neuter)
benešovská (vocative singular feminine)
benešovské (vocative singular neuter)
benešovští (vocative plural masculine animate)
benešovské (vocative plural masculine inanimate)
benešovské (vocative plural feminine)
benešovská (vocative plural neuter)
benešovském (locative singular masculine animate)
benešovském (locative singular masculine inanimate)
benešovské (locative singular feminine)
benešovském (locative singular neuter)
benešovských (locative plural masculine animate)
benešovských (locative plural masculine inanimate)
benešovských (locative plural feminine)
benešovských (locative plural neuter)
benešovským (instrumental singular masculine animate)
benešovským (instrumental singular masculine inanimate)
benešovskou (instrumental singular feminine)
benešovským (instrumental singular neuter)
benešovskými (instrumental plural masculine animate)
benešovskými (instrumental plural masculine inanimate)
benešovskými (instrumental plural feminine)
benešovskými (instrumental plural neuter)

typický pro Edvarda Beneše či jeho politiku, jím (spolu)založený, příp. jiným způsobem s ním související

Poválečná benešovská republika byla jen předzvěstí Vítězného února a následného období nadvlády komunistů.


Bürgertum

[ˈbʏʀɡɐtuːm]

Derivace ze substantiva Bürger (občan) + přípony -tum.

das Bürgertum (nominative singular)
des Bürgertums (genitive singular)
dem Bürgertum (dative singular)
das Bürgertum (accusative singular)


Taiwan

Vzniklo přepisem a počeštěním z čínského 臺灣 (zjednodušenými znaky 台湾). Doslovně Strážní věž [nad] zálivem.

Tchaj-wan (alternative)
Taiwany (nominative plural)
Taiwanu (genitive singular)
Taiwanů (genitive plural)
Taiwanu (dative singular)
Taiwanům (dative plural)
Taiwany (accusative plural)
Taiwane (vocative singular)
Taiwany (vocative plural)
Taiwaně (locative singular)
Taiwanu (locative singular)
Taiwanech (locative plural)
Taiwanem (instrumental singular)
Taiwany (instrumental plural)


diaspora

Slovo je přejato z řeckého διασπορά, v překladu znamená „rozptýlení“.

diaspory (nominative plural)
diaspory (genitive singular)
diaspor (genitive plural)
diaspoře (dative singular)
diasporám (dative plural)
diasporu (accusative singular)
diaspory (accusative plural)
diasporo (vocative singular)
diaspory (vocative plural)
diaspoře (locative singular)
diasporách (locative plural)
diasporou (instrumental singular)
diasporami (instrumental plural)


average

Připojením přípony -age přes starofrancouzštinu a staroitalské avaria z arabského عَوَارِيَّة, které přes عَوَار vychází ze slovesa عَوِرَ — oslepnout na jedno oko.
 Srovnej např. české havárie.


Sever

Severy (nominative plural)
Severu (genitive singular)
Severů (genitive plural)
Severu (dative singular)
Severům (dative plural)
Severy (accusative plural)
Severe (vocative singular)
Severy (vocative plural)
Severu (locative singular)
Severech (locative plural)
Severem (instrumental singular)
Severy (instrumental plural)

severní bojující strana v americké občanské válce


géz

geus (alternative obsolete)
gézové (nominative plural)
géza (genitive singular)
gézů (genitive plural)
gézovi (dative singular)
gézu (dative singular)
gézům (dative plural)
géza (accusative singular)
gézy (accusative plural)
géze (vocative singular)
gézové (vocative plural)
gézovi (locative singular)
gézu (locative singular)
gézech (locative plural)
gézem (instrumental singular)
gézy (instrumental plural)

příslušník nizozemské protišpanělské opozice během revoluce v Nizozemí


kropáč

kropáče (nominative plural)
kropáče (genitive singular)
kropáčů (genitive plural)
kropáči (dative singular)
kropáčům (dative plural)
kropáče (accusative plural)
kropáči (vocative singular)
kropáče (vocative plural)
kropáči (locative singular)
kropáčích (locative plural)
kropáčem (instrumental singular)
kropáči (instrumental plural)

husitská zbraň; koule s hřeby upevněná na řetěze


státní návladní

státní zástupce (užíváno v Habsburské monarchii mezi roky 1849-1918)

Státní návladní ujal se slova a mluvil v úplně prázdné soudní síni, jako by stál před obecenstvem. Hájil žalobu v celé šíři a přičítal »Omladinářům« i zavraždění R. Mrvy...

Antonín Pravoslav Veselý: Omladina a pokrokové hnutí


prokurátor

prokurátoři (nominative plural)
prokurátora (genitive singular)
prokurátorů (genitive plural)
prokurátoru (dative singular)
prokurátorovi (dative singular)
prokurátorům (dative plural)
prokurátora (accusative singular)
prokurátory (accusative plural)
prokurátore (vocative singular)
prokurátoři (vocative plural)
prokurátoru (locative singular)
prokurátorovi (locative singular)
prokurátorech (locative plural)
prokurátorem (instrumental singular)
prokurátory (instrumental plural)

úředník řídící finanční správu (např. v Římě doby císařské)

královský prokurátor, císařský prokurátor


Pařížanka

Pařížanky (nominative plural)
Pařížanky (genitive singular)
Pařížanek (genitive plural)
Pařížance (dative singular)
Pařížankám (dative plural)
Pařížanku (accusative singular)
Pařížanky (accusative plural)
Pařížanko (vocative singular)
Pařížanky (vocative plural)
Pařížance (locative singular)
Pařížankách (locative plural)
Pařížankou (instrumental singular)
Pařížankami (instrumental plural)

obří železniční dělo (používané za 1. světové války k ostřelování Paříže)


jmout

Přes staročeštinu ze staroslověnského ѩти, které z předpokládaného praslovanského *ęti (které zřejmě z indoevropského *h₁em-). Infix "-m-" ve tvarech jako jmu je buďto západoslovanská inovace, nebo naopak svého druhu archaismus, návrat k praindoevropské formě. Srovnej např. polské jąć, ruské nářeční ять, latinské emere, sūmĕre podobných významů, dále např. české vzít či prémie.

jmouti (alternative obsolete)
jmu (indicative future singular first-person)
jmeš (indicative future singular second-person)
jme (indicative future singular third-person)
jmeme (indicative future plural first-person)
jmete (indicative future plural second-person)
jmou (indicative future plural third-person)
jmi (imperative singular second-person)
jměme (imperative plural first-person)
jměte (imperative plural second-person)
jal (participle active singular masculine animate inanimate)
jala (participle active singular feminine)
jalo (participle active singular neuter)
jali (participle active plural masculine animate)
jaly (participle active plural masculine animate feminine)
jala (participle active plural neuter)
jat (participle singular masculine animate inanimate)
jata (participle singular feminine)
jato (participle singular neuter)
jati (participle plural masculine animate)
jaty (participle plural masculine animate feminine)
jata (participle plural neuter)
jma (transgressive singular masculine)
jmouc (transgressive singular feminine neuter)
jmouce (transgressive plural masculine feminine neuter)
jav (transgressive singular masculine)
javši (transgressive singular feminine neuter)
javše (transgressive plural masculine feminine neuter)

zastavit či ukončit něčí svobodný pohyb, vzít do zajetí


mladočech

mladočeši (nominative plural)
mladočecha (genitive singular)
mladočechů (genitive plural)
mladočechovi (dative singular)
mladočechu (dative singular)
mladočechům (dative plural)
mladočecha (accusative singular)
mladočechy (accusative plural)
mladočechu (vocative singular)
mladočeši (vocative plural)
mladočechovi (locative singular)
mladočechu (locative singular)
mladočeších (locative plural)
mladočechem (instrumental singular)
mladočechy (instrumental plural)

„Host jako host,“ řekl Palivec, „třebas Turek. Pro nás živnostníky neplatí žádná politika. Zaplať si pivo a seď v hospodě a žvaň si, co chceš. To je moje zásada. Jestli to tomu našemu Ferdinandovi udělal Srb nebo Turek, katolík nebo mohamedán, anarchista nebo mladočech, mně je to všechno jedno.“

Jaroslav Hašek: Osudy dobrého vojáka Švejka za světové války


arcijáhen

arcijáhni (nominative plural)
arcijáhnové (nominative plural)
arcijáhna (genitive singular)
arcijáhnů (genitive plural)
arcijáhnovi (dative singular)
arcijáhnu (dative singular)
arcijáhnům (dative plural)
arcijáhna (accusative singular)
arcijáhny (accusative plural)
arcijáhne (vocative singular)
arcijáhni (vocative plural)
arcijáhnové (vocative plural)
arcijáhnovi (locative singular)
arcijáhnu (locative singular)
arcijáhnech (locative plural)
arcijáhnem (instrumental singular)
arcijáhny (instrumental plural)

prelát v čele arcijáhenství (správní jednotka diecéze)


kastelánie

kastelánií (genitive plural)
kastelánii (dative singular)
kastelániím (dative plural)
kastelánii (accusative singular)
kastelánii (locative singular)
kastelániích (locative plural)
kastelánií (instrumental singular)
kastelániemi (instrumental plural)

obvod hradní správy (v období raného středověku)

Piastovci zde zřídili někdy před polovinou 11. století kastelánii (doložena v roce 1155).

PRIX, Dalibor. Vývoj církevní organizace na Opavsku do poloviny 14. století Stav a úkoly výzkumu. In Slezský ústav SZM Opava, Filozoficko-přírodovědecká fakulta Slezské univerzity Opava. Slezsko v dějinách českého státu. Opava : Tilia, 1998. ISBN 80-86101-18-5. S. 89.


statut

statuty (nominative plural)
statutu (genitive singular)
statutů (genitive plural)
statutu (dative singular)
statutům (dative plural)
statuty (accusative plural)
statute (vocative singular)
statuty (vocative plural)
statutu (locative singular)
statutech (locative plural)
statutem (instrumental singular)
statuty (instrumental plural)

Konrádova statuta jsou nejstarší známý český zákoník.


jouter

Z pozdnělatinského iuxtare / juxtare, které vzniklo z příslovce a předložky juxtā. Srovnej jouxter, ajouter a české juxtapozice.

joute (simple present indicative singular first-person)
joutes (simple present indicative singular second-person)
joute (simple present indicative singular third-person)
joutons (simple present indicative plural first-person)
joutez (simple present indicative plural second-person)
joutent (simple present indicative plural third-person)
joutais (simple imperfect indicative singular first-person)
joutais (simple imperfect indicative singular second-person)
joutait (simple imperfect indicative singular third-person)
joutions (simple imperfect indicative plural first-person)
joutiez (simple imperfect indicative plural second-person)
joutaient (simple imperfect indicative plural third-person)
joutai (simple past indicative singular first-person)
joutas (simple past indicative singular second-person)
jouta (simple past indicative singular third-person)
joutâmes (simple past indicative plural first-person)
joutâtes (simple past indicative plural second-person)
joutèrent (simple past indicative plural third-person)
jouterai (simple future-i indicative singular first-person)
jouteras (simple future-i indicative singular second-person)
joutera (simple future-i indicative singular third-person)
jouterons (simple future-i indicative plural first-person)
jouterez (simple future-i indicative plural second-person)
jouteront (simple future-i indicative plural third-person)
ai jouté (compound past indicative singular first-person)
as jouté (compound past indicative singular second-person)
a jouté (compound past indicative singular third-person)
avons jouté (compound past indicative plural first-person)
avez jouté (compound past indicative plural second-person)
ont jouté (compound past indicative plural third-person)
avais jouté (compound past perfect indicative singular first-person)
avais jouté (compound past perfect indicative singular second-person)
avait jouté (compound past perfect indicative singular third-person)
avions jouté (compound past perfect indicative plural first-person)
aviez jouté (compound past perfect indicative plural second-person)
avaient jouté (compound past perfect indicative plural third-person)
eus jouté (compound past anterior indicative singular first-person)
eus jouté (compound past anterior indicative singular second-person)
eut jouté (compound past anterior indicative singular third-person)
eûmes jouté (compound past anterior indicative plural first-person)
eûtes jouté (compound past anterior indicative plural second-person)
eurent jouté (compound past anterior indicative plural third-person)
aurai jouté (compound future-ii indicative singular first-person)
auras jouté (compound future-ii indicative singular second-person)
aura jouté (compound future-ii indicative singular third-person)
aurons jouté (compound future-ii indicative plural first-person)
aurez jouté (compound future-ii indicative plural second-person)
auront jouté (compound future-ii indicative plural third-person)
joute (simple present subjunctive singular first-person)
joutes (simple present subjunctive singular second-person)
joute (simple present subjunctive singular third-person)
joutions (simple present subjunctive plural first-person)
joutiez (simple present subjunctive plural second-person)
joutent (simple present subjunctive plural third-person)
joutasse (simple imperfect subjunctive singular first-person)
joutasses (simple imperfect subjunctive singular second-person)
joutât (simple imperfect subjunctive singular third-person)
joutassions (simple imperfect subjunctive plural first-person)
joutassiez (simple imperfect subjunctive plural second-person)
joutassent (simple imperfect subjunctive plural third-person)
aie jouté (compound past subjunctive singular first-person)
aies jouté (compound past subjunctive singular second-person)
ait jouté (compound past subjunctive singular third-person)
ayons jouté (compound past subjunctive plural first-person)
ayez jouté (compound past subjunctive plural second-person)
aient jouté (compound past subjunctive plural third-person)
eusse jouté (compound past perfect subjunctive singular first-person)
eusses jouté (compound past perfect subjunctive singular second-person)
eût jouté (compound past perfect subjunctive singular third-person)
eussions jouté (compound past perfect subjunctive plural first-person)
eussiez jouté (compound past perfect subjunctive plural second-person)
eussent jouté (compound past perfect subjunctive plural third-person)
jouterais (present conditional singular first-person)
jouterais (present conditional singular second-person)
jouterait (present conditional singular third-person)
jouterions (present conditional plural first-person)
jouteriez (present conditional plural second-person)
jouteraient (present conditional plural third-person)
aurais jouté (past conditional singular first-person)
aurais jouté (past conditional singular second-person)
aurait jouté (past conditional singular third-person)
aurions jouté (past conditional plural first-person)
auriez jouté (past conditional plural second-person)
auraient jouté (past conditional plural third-person)
joute (present imperative singular second-person)
joutons (present imperative plural first-person)
joutez (present imperative plural second-person)
aie jouté (past imperative singular second-person)
ayons jouté (past imperative plural first-person)
ayez jouté (past imperative plural second-person)
avoir jouté (infinitive past)
en joutant (transgressive present)
en ayant jouté (transgressive past)
joutant (participle present)
jouté (participle past)

bojovat na koni s dřevcem, účastnit se rytířského klání, turnaje


шлях

Přes polské szlach ze středohornoněmeckého slag a německého Schlag. Srovnej české šlak, šlágr, šleh. Co do způsobu tvoření a posunu významu srovnej polské bita droga, francouzské chemin battu, ale i francouzské route.

cesta, stepní silnice při jižních hranicích Ruska či Ukrajiny

А длиною она, шлях-дороженька, конца-краю нет.


rouelle

Z latinského rotella, které je zdrobnělinou slova rota, doslova tedy vlastně "kolečko". Srovnej např. anglické roll či české kontrolovat.

kruhový kus látky, většinou žlutý nebo oranžový, sloužící ve středověké Francii k potupnému odlišení Židů od křesťanského obyvatelstva

Quelques Juifs, serrés en groupes timides, la rouelle jaune sur leur manteau, étaient venus regarder ce supplice dont, pour une fois, ils ne faisaient pas les frais.

Několik Židů, sevřených v plachých skupinkách, se žlutou hvězdou na plášti, se přišlo podívat na toto mučení, jehož obětí projednou nebyli oni.

Maurice Druon: Les Rois Maudits sv. I, Le Roi de fer, edice Le Livre d Poche, Paris 1970, ISBN 2-253-01101-0, str. 120

žlutá Davidova hvězda nošená povinně Židy v nacisty ovládané Evropě


urbář

urbár (alternative obsolete)
urbáře (nominative plural)
urbáře (genitive singular)
urbářů (genitive plural)
urbáři (dative singular)
urbářům (dative plural)
urbáře (accusative plural)
urbáři (vocative singular)
urbáře (vocative plural)
urbáři (locative singular)
urbářích (locative plural)
urbářem (instrumental singular)
urbáři (instrumental plural)

soupis povinností poddaných vůči vrchnosti

Tato robota nebyla psána v žádném urbáři.


prak

praky (nominative plural)
praku (genitive singular)
praků (genitive plural)
praku (dative singular)
prakům (dative plural)
praky (accusative plural)
praku (vocative singular)
praky (vocative plural)
praku (locative singular)
pracích (locative plural)
prakem (instrumental singular)
praky (instrumental plural)

těžká dřevěná zbraň, umožňující vrhání velkých kamenů či podobných předmětů pomocí dvojzvratné páky


normalizace

normalizací (genitive plural)
normalizaci (dative singular)
normalizacím (dative plural)
normalizaci (accusative singular)
normalizaci (locative singular)
normalizacích (locative plural)
normalizací (instrumental singular)
normalizacemi (instrumental plural)

období historie Československa po skončení Pražského jara

Husákovská normalizace tehdy znamenala pro statisíce lidí vyhazovy z práce a tvrdou perzekuci.

BUCHERT, Viliam. Gott a medaile: česká story triumfů a malosti. iDNES.cz [online]. 2009-10-26 [cit. 2018-07-01]. Dostupné online.


notulář

notuláře (nominative plural)
notuláře (genitive singular)
notulářů (genitive plural)
notuláři (dative singular)
notulářům (dative plural)
notuláře (accusative plural)
notuláři (vocative singular)
notuláře (vocative plural)
notuláři (locative singular)
notulářích (locative plural)
notulářem (instrumental singular)
notuláři (instrumental plural)


fille aînée de l’Église

Francie, nejstarší dcera církve - titul používaný vůči Francii papežem římským


ancien régime

předrevoluční časy, za krále - označuje období ve Francii od středověku až do Velké francouzské revoluce


legie

legií (genitive plural)
legii (dative singular)
legiím (dative plural)
legii (accusative singular)
legii (locative singular)
legiích (locative plural)
legií (instrumental singular)
legiemi (instrumental plural)


kulak

Z ruského кулак, v původním významu pěst.

kulaci (nominative plural)
kulaka (genitive singular)
kulaků (genitive plural)
kulaku (dative singular)
kulakovi (dative singular)
kulakům (dative plural)
kulaka (accusative singular)
kulaky (accusative plural)
kulaku (vocative singular)
kulaci (vocative plural)
kulaku (locative singular)
kulakovi (locative singular)
kulacích (locative plural)
kulakem (instrumental singular)
kulaky (instrumental plural)

velkostatkář, latifundista, zejména v carském a sovětském Rusku resp. socialistickém Československu


гэбист

Z ruské zkratky ГБ (государственная безопасность), čili doslova "státní bezpečnost" a přípony -ист.

гэби́ст (nominative singular)
гэби́сти (nominative plural)
гэби́ста (genitive singular)
гэби́стов (genitive plural)
гэби́сту (dative singular)
гэби́стам (dative plural)
гэби́ста (accusative singular)
гэби́стов (accusative plural)
гэби́стом (instrumental singular)
гэби́стами (instrumental plural)
гэби́сте (locative singular)
гэби́стах (locative plural)

"Не знаю, что такое твиттор, но если это даст поджопник миру, чтобы гэбист унялся - шпарьте, молодежь"(с) Дед. 84 года. Русский. Ростов

"Nevím, co to ten Twittor je, ale jestli to nakopne svět, aby Soudruha Kágébáka trochu zklidnili - tak to do toho potom perte, mládeži", 84letý Rus z Rostova


Prusko

Pruska (genitive singular)
Prusku (dative singular)
Prusku (locative singular)
Pruskem (instrumental singular)

bývalý stát na území dnešního Německa, Polska, části Pobaltí a dalších přiléhajících území

Čím dále, tím jasněji se ukazovalo, že Prusko bylo válku tu podniklo ve vlastním prospěchu k rozšíření svého území, k čemuž krátkozraké Rakousko stalo se mu bezděčným pomocníkem.

ŘEZNÍČEK, Vácslav. Velký Čech. Praha : J. R. Vilímek, 1897. Kapitola XXIII..


destrier

Utvořeno od destre, vzešlého z latinského dext(e)ra - pravice; pojmenování podle ruky, kterou vedl panoš koně, když na něm neseděl rytíř.

Par exemple, on avait vu Jean de Bohême, devenu aveugle vers la cinquantaine, exiger de se faire conduire quand même au combat, son destrier lié à droite et à gauche aux montures de deux de ses chevaliers; et le roi aveugle s'était enfoncé dans la mêlée, brandissant sa masse d'armes pour l'abattre sur qui? Sur la tête des deux malheureux qui l'encadraient.

Například byl viděn Jan Lucemburský, který s blížící se padesátkou přišel o zrak, jak se přesto nechal dovést do boje, přičemž jeho oř byl připoután zprava i zleva ke koním dvou z jeho rytířů; a slepý král se vrhl do vřavy, mávaje svým palcátem, aby jej nechal dopadat na koho? Inu na hlavy těch nešťastníků, kteří jej doprovázeli.

Maurice Druon: Le Lis et le Lion, 6.díl ságy Les Rois Maudits, Paříž 1977, ISBN 978-2-253-00465-3, str. 317


Peršan

Peršané (nominative plural)
Peršana (genitive singular)
Peršanů (genitive plural)
Peršanu (dative singular)
Peršanovi (dative singular)
Peršanům (dative plural)
Peršana (accusative singular)
Peršany (accusative plural)
Peršane (vocative singular)
Peršané (vocative plural)
Peršanu (locative singular)
Peršanovi (locative singular)
Peršanech (locative plural)
Peršanem (instrumental singular)
Peršany (instrumental plural)


baštonáda

bastonáda (alternative)
baštonády (nominative plural)
baštonády (genitive singular)
baštonád (genitive plural)
baštonádě (dative singular)
baštonádám (dative plural)
baštonádu (accusative singular)
baštonády (accusative plural)
baštonádo (vocative singular)
baštonády (vocative plural)
baštonádě (locative singular)
baštonádách (locative plural)
baštonádou (instrumental singular)
baštonádami (instrumental plural)


tyran

Přejato přes latinské tyrannus ze starořeckého τύραννος (tyrannos), původně neutrálního označení pro osoby z prostého lidu, které se státním převratem ujaly moci. Do starořečtiny přešlo nejspíš z nějakého maloasijského jazyka. Hanlivý nádech získalo slovo až v 6. století př. n. l. po nastolení demokracie. Etymologicky nijak nesouvisí se slovesem týrat, jež je slovanského původu.

tyrani (nominative plural)
tyranové (nominative plural)
tyrana (genitive singular)
tyranů (genitive plural)
tyranu (dative singular)
tyranovi (dative singular)
tyranům (dative plural)
tyrana (accusative singular)
tyrany (accusative plural)
tyrane (vocative singular)
tyrani (vocative plural)
tyranové (vocative plural)
tyranu (locative singular)
tyranovi (locative singular)
tyranech (locative plural)
tyranem (instrumental singular)
tyrany (instrumental plural)

Athénský tyran Peisistratos nechal sepsat Homérovo dílo (do té doby tradováno ústně).


kejklíř

[ˈkɛɪ̯kliːr̝̊]

kejklíři (nominative plural)
kejklíře (genitive singular)
kejklířů (genitive plural)
kejklíři (dative singular)
kejklířovi (dative singular)
kejklířům (dative plural)
kejklíře (accusative singular)
kejklíře (accusative plural)
kejklíři (vocative singular)
kejklíři (vocative plural)
kejklíři (locative singular)
kejklířovi (locative singular)
kejklířích (locative plural)
kejklířem (instrumental singular)
kejklíři (instrumental plural)

Ke králi Václavovi přijel návštěvou bavorský vévoda. S ním přibylo několik kejklířů německých na vozech plných divných přístrojů. Sám vévoda je vypravil, aby králi způsobili kratochvíli. Ti kejklíři byli povedené kopy, lidé světem protřelí a svého umění znamenitě znalí. Král se jím divil, než na svého Žita také dal.

Alois Jirásek: Staré pověsti české, Žito kouzelník

Tím více však diváků u maňásků a tlačenice u polucinelly nalezneme. Kejklíře, koukadla, zpěváky, hádače, dudáky, karbaníky, proroky, vypravovače, šarlatány, černokněžníky, zázračné obrazy a jiných mnoho peníze loudících pěkných umění, všecky pohromadě na náměstí Largo di Castello

Matěj Milota Zdirad Polák: Cesta do Itálie/

„(…) Ostatně tuším, že ještě nezapomněla, že jsem ji nalezl u bídných kejklířů.“ „Kejklířů?“ opakovala Beata, jakoby ji bylo toto slovo mocně z posavadního polosnění vytrhlo. „U jakých kejklířů?“ „Je tu řeč o dívce,“ řekl komik — „kteráž byla co pouhé dítě toulavým umělcům na provaze do rokou padla a život u nich vlekla, až jsem já ji pomocí svých druhých pěstounů na jiné cesty uvedl.“


senát

Z latinského senatus, odvozeného od adjektiva senex — „starý“.

senáty (nominative plural)
senátu (genitive singular)
senátů (genitive plural)
senátu (dative singular)
senátům (dative plural)
senáty (accusative plural)
senáte (vocative singular)
senáty (vocative plural)
senátu (locative singular)
senátě (locative singular)
senátech (locative plural)
senátem (instrumental singular)
senáty (instrumental plural)

poradní sbor starších ve starověkém Římě


barbar

barbaři (nominative plural)
barbara (genitive singular)
barbarů (genitive plural)
barbarovi (dative singular)
barbaru (dative singular)
barbarům (dative plural)
barbara (accusative singular)
barbary (accusative plural)
barbare (vocative singular)
barbaři (vocative plural)
barbarovi (locative singular)
barbaru (locative singular)
barbarech (locative plural)
barbarem (instrumental singular)
barbary (instrumental plural)

cizinec z hlediska obyvatelů starověkého Říma resp. Řecka


ОБХСС

ÚBRSV, Отдел по борьбе с хищениями социалистической собственности — Útvar pro boj s rozkrádáním majetku v socialistickém vlastnictví

Да ведь это же не забитый московский люд, сама катится международная спекуляция! Нужно разобраться, решали после воскресных пробкинских прогулок пайщики «Советского кадра», незамедлительно нужно выяснить источники дохода, нужно сигнализировать в ОБХСС, а то и еще куда-нибудь, уж не на подкорме ли у Запада Венька этот Пробкин?

Vždyť tady už nejde o nějaký ušlápnutý moskevský plebs, tady se nám rozcapuje přímo šmelinářská internacionála! S tím je potřeba se vypořádat, rozhodli po Probkinových nedělních výšlapech podílníci „Sovětského snímku“, je nutné neprodleně vyjasnit zdroje příjmů, je třeba dát vědět (to ohlásit na) ÚBRSV a také jinam, jestlipak nám náhodou tohoflectoho Věňku Probkina nepřikrmuje Západ.


stavové

stavů (genitive plural)
stavům (dative plural)
stavy (accusative plural)
stavech (locative plural)
stavy (instrumental plural)

společenské třídy, které se za feudalismu podílely s panovníkem na moci

Stejná potřeba vedla krále také do Moravy, jejížto stavové žádostem královým nekladli tuším odporu většího, nežli stalo se bylo v Čechách.

PALACKÝ, František. Dějiny národu českého. Svazek II. Praha : Odeon, 1968. Kapitola Čechy za krále Jana i syna jeho Karla, s. 278–312.


triga

trigy (nominative plural)
trigy (genitive singular)
trig (genitive plural)
trize (dative singular)
trigám (dative plural)
trigu (accusative singular)
trigy (accusative plural)
trigo (vocative singular)
trigy (vocative plural)
trize (locative singular)
trigách (locative plural)
trigou (instrumental singular)
trigami (instrumental plural)


Palestina

Palestiny (genitive singular)
Palestině (dative singular)
Palestinu (accusative singular)
Palestino (vocative singular)
Palestině (locative singular)
Palestinou (instrumental singular)

území mezi Středozemním mořem a Jordánem


prut

pruty (nominative plural)
prutu (genitive singular)
prutů (genitive plural)
prutu (dative singular)
prutům (dative plural)
pruty (accusative plural)
prute (vocative singular)
pruty (vocative plural)
prutu (locative singular)
prutě (locative singular)
prutech (locative plural)
prutem (instrumental singular)
pruty (instrumental plural)


белый

бе́лый (nominative singular masculine animate)
бе́лый (nominative singular masculine inanimate)
бе́лая (nominative singular feminine)
бе́лое (nominative singular neuter)
бе́лые (nominative plural)
бе́лые (nominative plural)
бе́лого (genitive singular masculine animate)
бе́лого (genitive singular masculine inanimate)
бе́лой (genitive singular feminine)
бе́лого (genitive singular neuter)
бе́лых (genitive plural)
бе́лых (genitive plural)
бе́лому (dative singular masculine animate)
бе́лому (dative singular masculine inanimate)
бе́лой (dative singular feminine)
бе́лому (dative singular neuter)
бе́лым (dative plural)
бе́лым (dative plural)
бе́лого (accusative singular masculine animate)
бе́лый (accusative singular masculine inanimate)
бе́лую (accusative singular feminine)
бе́лое (accusative singular neuter)
бе́лых (accusative plural)
бе́лые (accusative plural)
бе́лым (instrumental singular masculine animate)
бе́лым (instrumental singular masculine inanimate)
бе́лой, бе́лою (instrumental singular feminine)
бе́лым (instrumental singular neuter)
бе́лыми (instrumental plural)
бе́лыми (instrumental plural)
бе́лом (locative singular masculine animate)
бе́лом (locative singular masculine inanimate)
бе́лой (locative singular feminine)
бе́лом (locative singular neuter)
бе́лых (locative plural)
бе́лых (locative plural)

Может быть, с Петлюрой соглашение, чтобы мирно впустить его в Город? Но тогда какого чёрта белые офицерские пушки стреляют в Петлюру?

Michail Afanasjevič Bulgakov: «Белая гвардия», převzato z ruského Wikislovníku


abrahamita

abrahamité (nominative plural)
abrahamiti (nominative plural)
abrahamity (genitive singular)
abrahamitů (genitive plural)
abrahamitovi (dative singular)
abrahamitům (dative plural)
abrahamitu (accusative singular)
abrahamity (accusative plural)
abrahamito (vocative singular)
abrahamité (vocative plural)
abrahamitovi (locative singular)
abrahamitech (locative plural)
abrahamitou (instrumental singular)
abrahamity (instrumental plural)

člen náboženské sekty, která neuznávala Nový zákon


Uhry

Uher (genitive plural)
Uhrám (dative plural)
Uhrách (locative plural)
Uhřích (obsolete locative plural)
Uhrami (instrumental plural)

stát na území dnešního Maďarska a okolních zemí

Když jsme jeli přes Uhry, tak nám házeli do vagónů na každé stanici pečené slepice.


ablegát

ablegáti (nominative plural)
ablegátové (nominative plural)
ablegáta (genitive singular)
ablegátů (genitive plural)
ablegátu (dative singular)
ablegátovi (dative singular)
ablegátům (dative plural)
ablegáta (accusative singular)
ablegáty (accusative plural)
ablegáte (vocative singular)
ablegáti (vocative plural)
ablegátové (vocative plural)
ablegátu (locative singular)
ablegátovi (locative singular)
ablegátech (locative plural)
ablegátem (instrumental singular)
ablegáty (instrumental plural)

poslanec zemského sněmu v Uhrách do roku 1848


abolicionismus

Z latinského abolitio, které od slovesa abolere — zrušit, odstranit.

abolicionizmus (alternative)
abolicionismy (nominative plural)
abolicionismu (genitive singular)
abolicionismů (genitive plural)
abolicionismu (dative singular)
abolicionismům (dative plural)
abolicionismy (accusative plural)
abolicionisme (vocative singular)
abolicionismy (vocative plural)
abolicionismu (locative singular)
abolicionismech (locative plural)
abolicionismem (instrumental singular)
abolicionismy (instrumental plural)

hnutí za zrušení otroctví v Severní Americe v 19. století


abolicionizmus

abolicionismus (alternative)
abolicionizmy (nominative plural)
abolicionizmu (genitive singular)
abolicionizmů (genitive plural)
abolicionizmu (dative singular)
abolicionizmům (dative plural)
abolicionizmy (accusative plural)
abolicionizme (vocative singular)
abolicionizmy (vocative plural)
abolicionizmu (locative singular)
abolicionizmech (locative plural)
abolicionizmem (instrumental singular)
abolicionizmy (instrumental plural)


bolševik

Z ruského большевик ― účastník většiny, které souvisí se substantivem большинство́ ― většina a přídavným jménem бо́льший ― větší. Ve významu „nadvláda komunistů“ používáno od 90. let 20. století.

bolševici (nominative plural)
bolševika (genitive singular)
bolševiků (genitive plural)
bolševiku (dative singular)
bolševikovi (dative singular)
bolševikům (dative plural)
bolševika (accusative singular)
bolševiky (accusative plural)
bolševiku (vocative singular)
bolševici (vocative plural)
bolševiku (locative singular)
bolševikovi (locative singular)
bolševicích (locative plural)
bolševikem (instrumental singular)
bolševiky (instrumental plural)

příslušník politické frakce v Rusku počátkem 20. století


primas

primasové (nominative plural)
primasa (genitive singular)
primase (genitive singular)
primasů (genitive plural)
primasu (dative singular)
primasovi (dative singular)
primasům (dative plural)
primasa (accusative singular)
primase (accusative singular)
primasy (accusative plural)
primase (vocative singular)
primasi (vocative singular)
primasové (vocative plural)
primasu (locative singular)
primasovi (locative singular)
primasech (locative plural)
primasem (instrumental singular)
primasy (instrumental plural)


Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa

[ˈkøltʃønøʃ ˈɡɒzdɒʃaːɡi ˈʃɛɡiːt͡ʃːeːɡ ˈleːɡpaːrnɒʃ ˈhɒjoː]

A Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa feladatául tűzte ki a szocialista országok közötti gazdasági együttműködés erősítését, a gyengébb tagállamok felzárkóztatását, elsősorban a munkamegosztás és specializálódás révén.

RVHP si dala za úkol posilování hospodářské spolupráce mezi socialistickými zeměmi, podporu zaostávajících členských států, hlavně skrze dělbu práce a specializaci.


dragoun

Z francouzského dragon, původně drak (z latinského dracō), ale přeneseně také vojenský odznak či standarta a druh střelné zbraně; není jisté, ze kterého z přenesených významů bylo označení vojáků odvozeno.

dragouni (nominative plural)
dragounové (nominative plural)
dragouna (genitive singular)
dragounů (genitive plural)
dragounu (dative singular)
dragounovi (dative singular)
dragounům (dative plural)
dragouna (accusative singular)
dragouny (accusative plural)
dragoune (vocative singular)
dragouni (vocative plural)
dragounové (vocative plural)
dragounu (locative singular)
dragounovi (locative singular)
dragounech (locative plural)
dragounem (instrumental singular)
dragouny (instrumental plural)


rytířství

rytířstvím (dative plural)
rytířstvích (locative plural)
rytířstvím (instrumental singular)
rytířstvími (instrumental plural)

stavovské zřízení stojící na plnění rytířských povinností


dědina

Dědina ve významu (1) vzniklo stejně jako dědit nebo dědic od slova děd původně s významem rodová ves, v níž vládne děd. Z toho přenesením význam (2). Význam (3) vznikl taktéž od slova děd (zde ve významu předek druhého a vyššího stupně), původně s významem majetek předků.

dědiny (nominative plural)
dědiny (genitive singular)
dědin (genitive plural)
dědině (dative singular)
dědinám (dative plural)
dědinu (accusative singular)
dědiny (accusative plural)
dědino (vocative singular)
dědiny (vocative plural)
dědině (locative singular)
dědinách (locative plural)
dědinou (instrumental singular)
dědinami (instrumental plural)

Dědina, původně veškeren majetek, který se určité osobě dostal dědictvím od předků jejích, tedy statek zděděný, bonum paternum, b. aviaticum (u starých Čechů hereditas).

Dědina. In Ottův slovník naučný. Praha : J. Otto, 1893. Ottův slovník naučný/Dědina Díl 7, s. 146.


reluice

reluicí (genitive plural)
reluici (dative singular)
reluicím (dative plural)
reluici (accusative singular)
reluici (locative singular)
reluicích (locative plural)
reluicí (instrumental singular)
reluicemi (instrumental plural)

převod feudální naturální renty v rentu peněžní


nóna

nóny (nominative plural)
nóny (genitive singular)
nón (genitive plural)
nóně (dative singular)
nónám (dative plural)
nónu (accusative singular)
nóny (accusative plural)
nóno (vocative singular)
nóny (vocative plural)
nóně (locative singular)
nónách (locative plural)
nónou (instrumental singular)
nónami (instrumental plural)

doba mezi druhou a třetí hodinou odpoledne


eféb

Pochází z řeckého slova έφηβος (eféb, efebos) – mládenec.

efébové (nominative plural)
efébi (colloquially nominative plural)
eféba (genitive singular)
efébů (genitive plural)
efébu (dative singular)
efébovi (dative singular)
efébům (dative plural)
eféba (accusative singular)
eféby (accusative plural)
efébe (vocative singular)
efébové (vocative plural)
efébi (colloquially vocative plural)
efébu (locative singular)
efébovi (locative singular)
efébech (locative plural)
efébem (instrumental singular)
eféby (instrumental plural)

zbraněschopný jinoch, který dosáhl plnoletosti (ve starém Řecku)


efébie

efébií (genitive plural)
efébii (dative singular)
efébiím (dative plural)
efébii (accusative singular)
efébii (locative singular)
efébiích (locative plural)
efébií (instrumental singular)
efébiemi (instrumental plural)

efébský stav, dvouletá vojenská služba efébů


efébství

Vzniklo spojením původem starořeckého slova eféb (jinoch) s příponou -ství.

efébstvím (dative plural)
efébstvích (locative plural)
efébstvím (instrumental singular)
efébstvími (instrumental plural)


efébský

Přídavné jméno odvozené z podstatného jména starořeckého původu eféb pomocí přípony -ský.

efébská (nominative singular feminine)
efébské (nominative singular neuter)
efébští (nominative plural masculine animate)
efébské (nominative plural masculine inanimate)
efébské (nominative plural feminine)
efébská (nominative plural neuter)
efébského (genitive singular masculine animate)
efébského (genitive singular masculine inanimate)
efébské (genitive singular feminine)
efébského (genitive singular neuter)
efébských (genitive plural masculine animate)
efébských (genitive plural masculine inanimate)
efébských (genitive plural feminine)
efébských (genitive plural neuter)
efébskému (dative singular masculine animate)
efébskému (dative singular masculine inanimate)
efébské (dative singular feminine)
efébskému (dative singular neuter)
efébským (dative plural masculine animate)
efébským (dative plural masculine inanimate)
efébským (dative plural feminine)
efébským (dative plural neuter)
efébského (accusative singular masculine animate)
efébskou (accusative singular feminine)
efébské (accusative singular neuter)
efébské (accusative plural masculine animate)
efébské (accusative plural masculine inanimate)
efébské (accusative plural feminine)
efébská (accusative plural neuter)
efébská (vocative singular feminine)
efébské (vocative singular neuter)
efébští (vocative plural masculine animate)
efébské (vocative plural masculine inanimate)
efébské (vocative plural feminine)
efébská (vocative plural neuter)
efébském (locative singular masculine animate)
efébském (locative singular masculine inanimate)
efébské (locative singular feminine)
efébském (locative singular neuter)
efébských (locative plural masculine animate)
efébských (locative plural masculine inanimate)
efébských (locative plural feminine)
efébských (locative plural neuter)
efébským (instrumental singular masculine animate)
efébským (instrumental singular masculine inanimate)
efébskou (instrumental singular feminine)
efébským (instrumental singular neuter)
efébskými (instrumental plural masculine animate)
efébskými (instrumental plural masculine inanimate)
efébskými (instrumental plural feminine)
efébskými (instrumental plural neuter)

vztahující se k efébům nebo efébství/efébii

efébské ctnosti


kornet

korneti (nominative plural)
korneta (genitive singular)
kornetů (genitive plural)
kornetu (dative singular)
kornetovi (dative singular)
kornetům (dative plural)
korneta (accusative singular)
kornety (accusative plural)
kornetu (vocative singular)
korneti (vocative plural)
kornetu (locative singular)
kornetovi (locative singular)
kornetech (locative plural)
kornetem (instrumental singular)
kornety (instrumental plural)

hodnost důstojníka kavalerie, odpovídající praporčíkovi


delegace

Přes francouzské délégation z latinského dēlĕgātiō, které ze slovesa dēlĕgāre. Srovnej např. legát, kolega.

delegací (genitive plural)
delegaci (dative singular)
delegacím (dative plural)
delegaci (accusative singular)
delegaci (locative singular)
delegacích (locative plural)
delegací (instrumental singular)
delegacemi (instrumental plural)

zákonodárný sbor ze zástupců Předlitavska i Zalitavska zabývající se záležitostmi celého Rakouska-Uherska

Delegace svolávány jsou každoročně císařem na místo jím určené; po přání uherského sněmu má se však tak díti střídavě do Budapešti a do Vídně nebo do jiného města předlitavského.

Delegace. In Ottův slovník naučný. Praha : J. Otto, 1893. Ottův slovník naučný/Delegace Díl 7, s. 196-197.


patent

Z latinského patens (otevřený, veřejný).

patenty (nominative plural)
patentu (genitive singular)
patentů (genitive plural)
patentu (dative singular)
patentům (dative plural)
patenty (accusative plural)
patente (vocative singular)
patenty (vocative plural)
patentě (locative singular)
patentu (locative singular)
patentech (locative plural)
patentem (instrumental singular)
patenty (instrumental plural)

(od středověku až do začátku 20. století) úřední a vrchnostenská veřejná vyhláška obvykle zveřejňující rozhodnutí vydavatele (zpravidla panovníka)

Osídlovacím patentem z roku 1782 císař Josef II. rozhodl, že pevnost bude zároveň osazena civilním obyvatelstvem, které bude uspokojovat potřeby armády.

Deníky Bohemia, 2005-07-18. Cit. dle Korpus.cz.

listina, kterou bývali jmenováni úředníci


marcipán

marcipány (nominative plural)
marcipánu (genitive singular)
marcipánů (genitive plural)
marcipánu (dative singular)
marcipánům (dative plural)
marcipány (accusative plural)
marcipáne (vocative singular)
marcipány (vocative plural)
marcipánu (locative singular)
marcipánech (locative plural)
marcipánem (instrumental singular)
marcipány (instrumental plural)

(ve Starém Římě) pochoutkové pečivo podobné našemu kvalitnějšímu perníku používané jako obětina, později jako část vojenské stravy


svatá válka

ozbrojený boj motivovaný nábožensky, násilné šíření vlastní víry


imperialismus

Z latinského imperium přes adjektivum imperialis.

imperializmus (alternative)
imperialism (alternative obsolete)
imperialismy (nominative plural)
imperialismu (genitive singular)
imperialismů (genitive plural)
imperialismu (dative singular)
imperialismům (dative plural)
imperialismy (accusative plural)
imperialisme (vocative singular)
imperialismy (vocative plural)
imperialismu (locative singular)
imperialismech (locative plural)
imperialismem (instrumental singular)
imperialismy (instrumental plural)

ideologie nebo politika zaměřená na ovládnutí jiných států nebo národů, ať již prostřednictvím kolonizace, vojenskou silou nebo ekonomickými prostředky


fórum

Odvozeno z latinského forum — „tržiště, otevřený, veřejný prostor“, jež vyšlo z protoindoevropského kořene *dhwer-, odkud i české dveře.

fóra (nominative plural)
fóra (genitive singular)
fór (genitive plural)
fóru (dative singular)
fórům (dative plural)
fóra (accusative plural)
fóra (vocative plural)
fóru (locative singular)
fórech (locative plural)
fórem (instrumental singular)
fóry (instrumental plural)


rybalt

Zřejmě z italského ribaldo příp. i starofrancouzského ribauld, ribaud. Tato odvozena z předpokládaného, leč nedoloženého franckého slovesa *rīben (zhruba ve významu "mrouskat se, laškovat, skotačit"), které by vycházelo z pragermánského *wrībaną. Srovnej např. francouzské ribaud, anglické ribaldry, vzdáleněji pak rub a wrap. Přípona -alt, -ald vychází zjevně z germánského *-wald, které z pragermánského *waldą (mocný), srovnej např. francouzské salaud, costaud, nigaud, Arnaud, crapaud apod.

rybalti (nominative plural)
rybaltové (nominative plural)
rybalta (genitive singular)
rybaltů (genitive plural)
rybaltu (dative singular)
rybaltovi (dative singular)
rybaltům (dative plural)
rybalta (accusative singular)
rybaltům (accusative plural)
rybalte (vocative singular)
rybalti (vocative plural)
rybaltové (vocative plural)
rybaltu (locative singular)
rybaltovi (locative singular)
rybaltech (locative plural)
rybaltem (instrumental singular)
rybalty (instrumental plural)

ve středověku potulný všestranný umělec, zpravidla zpěvák, hudebník i herec


glejt

glejty (nominative plural)
glejtu (genitive singular)
glejtů (genitive plural)
glejtu (dative singular)
glejtům (dative plural)
glejty (accusative plural)
glejte (vocative singular)
glejty (vocative plural)
glejtu (locative singular)
glejtech (locative plural)
glejtem (instrumental singular)
glejty (instrumental plural)

ochranný list potvrzující ochranu uvedené osoby (osob při pobytu na území nebo při jeho průchodu)


stigma

Přes latinské stigma ze starořeckého στίγμα — „stopa po ostrém předmětu; bodnutí; tetování; cejch“, ze slovesa στίζω stizo „bodat“ založeného na protoindoevropském kořenu *steig- „bodat; špičatý, ostrý“.

stigmata (nominative plural)
stigmatu (genitive singular)
stigmat (genitive plural)
stigmatu (dative singular)
stigmatům (dative plural)
stigmata (accusative plural)
stigmata (vocative plural)
stigmatu (locative singular)
stigmatech (locative plural)
stigmatem (instrumental singular)
stigmaty (instrumental plural)

značka vypálená na tělo otroka či trestance


stigma

stigmas (nominative plural)
stigmata (nominative plural)

stigma, značka vypálená na tělo otroka či trestance


Stigma

das Stigma (nominative singular)
die Stigmata (nominative plural)
Stigmen (nominative plural)
des Stigmas (genitive singular)
der Stigmata (genitive plural)
Stigmen (genitive plural)
dem Stigma (dative singular)
den Stigmata (dative plural)
Stigmen (dative plural)
das Stigma (accusative singular)
die Stigmata (accusative plural)
Stigmen (accusative plural)


kališník

kališníci (nominative plural)
kališníka (genitive singular)
kališníků (genitive plural)
kališníkovi (dative singular)
kališníku (dative singular)
kališníkům (dative plural)
kališníka (accusative singular)
kališníky (accusative plural)
kališníku (vocative singular)
kališníci (vocative plural)
kališníkovi (locative singular)
kališníku (locative singular)
kališnících (locative plural)
kališníkem (instrumental singular)
kališníky (instrumental plural)

přívrženec přijímání podobojí (kališnictví)


bakchanálie

bakchinálií (genitive plural)
bakchináliím (dative plural)
bakchináliích (locative plural)
bakchanáliemi (instrumental plural)

slavnost(i) k poctě boha Dionýsa (Bakcha) ve starověkém Řecku a Římě


Brunšvicko

Brunšvicka (genitive singular)
Brunšvicku (dative singular)
Brunšvicku (locative singular)
Brunšvickem (instrumental singular)


Kumán

Kumáni (nominative plural)
Kumána (genitive singular)
Kumánů (genitive plural)
Kumánovi (dative singular)
Kumánu (dative singular)
Kumánům (dative plural)
Kumána (accusative singular)
Kumány (accusative plural)
Kumáne (vocative singular)
Kumáni (vocative plural)
Kumánovi (locative singular)
Kumánu (locative singular)
Kumánech (locative plural)
Kumánem (instrumental singular)
Kumány (instrumental plural)

příslušník kočovných turkických kmenů, které ve středověku pronikly až do Evropy


gubernátor

gubernátoři (nominative plural)
gubernátora (genitive singular)
gubernátorů (genitive plural)
gubernátorovi (dative singular)
gubernátoru (dative singular)
gubernátorům (dative plural)
gubernátora (accusative singular)
gubernátory (accusative plural)
gubernátore (vocative singular)
gubernátoři (vocative plural)
gubernátorovi (locative singular)
gubernátoru (locative singular)
gubernátorech (locative plural)
gubernátorem (instrumental singular)
gubernátory (instrumental plural)

úředník v čele gubernia (správního úřadu v Rakousku v letech 1763-1849)


křížová výprava

vojenské tažení křesťanských vojsk z Evropy do Palestiny s cílem dobýt Svatou zemi z područí muslimů


Předlitavsko

Překladem německého Cisleithanien, odvozeno od řeky Litavy (něm. Leitha) předponou před-.

Předlitavska (genitive singular)
Předlitavsku (dative singular)
Předlitavsku (locative singular)
Předlitavskem (instrumental singular)

Království a země na říšské radě zastoupené

území Rakouska-Uherska nacházející se na levé straně řeky Litavy (před Litavou z pohledu Vídně), Cislajtánie


Zalitavsko

Překladem německého Transleithanien, odvozeno od řeky Litavy (něm. Leitha) předponou za-.

Zalitavska (genitive singular)
Zalitavsku (dative singular)
Zalitavsku (locative singular)
Zalitavskem (instrumental singular)

území Rakouska-Uherska nacházející se na pravé straně řeky Litavy (před Litavou z pohledu Vídně), Translajtánie


sovětský

sovětská (nominative singular feminine)
sovětské (nominative singular neuter)
sovětští (nominative plural masculine animate)
sovětské (nominative plural masculine inanimate)
sovětské (nominative plural feminine)
sovětská (nominative plural neuter)
sovětského (genitive singular masculine animate)
sovětského (genitive singular masculine inanimate)
sovětské (genitive singular feminine)
sovětského (genitive singular neuter)
sovětských (genitive plural masculine animate)
sovětských (genitive plural masculine inanimate)
sovětských (genitive plural feminine)
sovětských (genitive plural neuter)
sovětskému (dative singular masculine animate)
sovětskému (dative singular masculine inanimate)
sovětské (dative singular feminine)
sovětskému (dative singular neuter)
sovětským (dative plural masculine animate)
sovětským (dative plural masculine inanimate)
sovětským (dative plural feminine)
sovětským (dative plural neuter)
sovětského (accusative singular masculine animate)
sovětskou (accusative singular feminine)
sovětské (accusative singular neuter)
sovětské (accusative plural masculine animate)
sovětské (accusative plural masculine inanimate)
sovětské (accusative plural feminine)
sovětská (accusative plural neuter)
sovětská (vocative singular feminine)
sovětské (vocative singular neuter)
sovětští (vocative plural masculine animate)
sovětské (vocative plural masculine inanimate)
sovětské (vocative plural feminine)
sovětská (vocative plural neuter)
sovětském (locative singular masculine animate)
sovětském (locative singular masculine inanimate)
sovětské (locative singular feminine)
sovětském (locative singular neuter)
sovětských (locative plural masculine animate)
sovětských (locative plural masculine inanimate)
sovětských (locative plural feminine)
sovětských (locative plural neuter)
sovětským (instrumental singular masculine animate)
sovětským (instrumental singular masculine inanimate)
sovětskou (instrumental singular feminine)
sovětským (instrumental singular neuter)
sovětskými (instrumental plural masculine animate)
sovětskými (instrumental plural masculine inanimate)
sovětskými (instrumental plural feminine)
sovětskými (instrumental plural neuter)


předkrmí

předkrmím (dative plural)
předkrmích (locative plural)
předkrmím (instrumental singular)
předkrmími (instrumental plural)

části obětního zvířete, které byly snědeny ještě před žertvou

Předkrmí nabodli potom a drželi nad žárem ohně. Když pak ze stehen maso již spálili, předkrmí snědli, krájeli ostatní maso, a na rožně nabodše kusy, pozorně upekli všecky a potom stáhli je z rožňů.

HOMÉROS. Ílias. Překlad Otmar Vaňorný. 12. vyd. Praha : Rezek, 2007. Zpěv II., verše 426-429. ISBN 80-86027-25-2. S. 64.


Lyčan

Lyčané (nominative plural)
Lyčana (genitive singular)
Lyčanů (genitive plural)
Lyčanovi (dative singular)
Lyčanu (dative singular)
Lyčanům (dative plural)
Lyčana (accusative singular)
Lyčany (accusative plural)
Lyčane (vocative singular)
Lyčané (vocative plural)
Lyčanovi (locative singular)
Lyčanu (locative singular)
Lyčanech (locative plural)
Lyčanem (instrumental singular)
Lyčany (instrumental plural)


absentismus

absentizmus (alternative)
absentismy (nominative plural)
absentismu (genitive singular)
absentismů (genitive plural)
absentismu (dative singular)
absentismům (dative plural)
absentismy (accusative plural)
absentisme (vocative singular)
absentismy (vocative plural)
absentismu (locative singular)
absentismech (locative plural)
absentismem (instrumental singular)
absentismy (instrumental plural)

jev spočívající v opouštění statků jejich majiteli a přenechání jejich řízení správcům


absentizmus

absentismus (alternative)
absentizmy (nominative plural)
absentizmu (genitive singular)
absentizmů (genitive plural)
absentizmu (dative singular)
absentizmům (dative plural)
absentizmy (accusative plural)
absentizme (vocative singular)
absentizmy (vocative plural)
absentizmu (locative singular)
absentizmech (locative plural)
absentizmem (instrumental singular)
absentizmy (instrumental plural)


adoptianismus

adopcionismus (alternative)
adopcionizmus (alternative)
adoptianizmus (alternative)
adoptianismy (nominative plural)
adoptianismu (genitive singular)
adoptianismů (genitive plural)
adoptianismu (dative singular)
adoptianismům (dative plural)
adoptianismy (accusative plural)
adoptianisme (vocative singular)
adoptianismy (vocative plural)
adoptianismu (locative singular)
adoptianismech (locative plural)
adoptianismem (instrumental singular)
adoptianismy (instrumental plural)

heretický směr křesťanství, podle kterého se Ježíš za své zásluhy stal Synem božím adopcí


adoptianizmus

adoptianismus (alternative)
adoptianizmy (nominative plural)
adoptianizmu (genitive singular)
adoptianizmů (genitive plural)
adoptianizmu (dative singular)
adoptianizmům (dative plural)
adoptianizmy (accusative plural)
adoptianizme (vocative singular)
adoptianizmy (vocative plural)
adoptianizmu (locative singular)
adoptianizmech (locative plural)
adoptianizmem (instrumental singular)
adoptianizmy (instrumental plural)


decimovat

Z latinského slovesa decimare, odvozeného od kořene decem — „deset“; v latině označovalo popravení každého desátého muže jako trest celého vojenského oddílu. V češtině poprvé zaznamenáno v 19. století.

decimovati (alternative obsolete)
decimuji (indicative present singular first-person)
decimuješ (indicative present singular second-person)
decimuje (indicative present singular third-person)
decimujeme (indicative present plural first-person)
decimujete (indicative present plural second-person)
decimují (indicative present plural third-person)
decimuj (imperative singular second-person)
decimujme (imperative plural first-person)
decimujte (imperative plural second-person)
decimoval (participle active singular masculine animate inanimate)
decimovala (participle active singular feminine)
decimovalo (participle active singular neuter)
decimovali (participle active plural masculine animate)
decimovaly (participle active plural masculine animate feminine)
decimovala (participle active plural neuter)
decimován (participle singular masculine animate inanimate)
decimována (participle singular feminine)
decimováno (participle singular neuter)
decimováni (participle plural masculine animate)
decimovány (participle plural masculine animate feminine)
decimována (participle plural neuter)
decimuje (transgressive present singular masculine)
decimujíc (transgressive present singular feminine neuter)
decimujíce (transgressive present plural masculine feminine neuter)
decimovav (transgressive singular masculine)
decimovavši (transgressive singular feminine neuter)
decimovavše (transgressive plural masculine feminine neuter)

provádět decimaci, popravovat každého desátého muže


decimate

Z latinského slovesa decimare, odvozeného od kořene decem — „deset“; v latině označovalo popravení každého desátého muže jako trest celého vojenského oddílu.

decimates (third-person)
decimated (preterite)
decimated (present perfect)
decimating (present progressive)


anarchokomunismus

anarchokomunizmus (alternative)
anarchokomunismy (nominative plural)
anarchokomunismu (genitive singular)
anarchokomunismů (genitive plural)
anarchokomunismu (dative singular)
anarchokomunismům (dative plural)
anarchokomunismy (accusative plural)
anarchokomunisme (vocative singular)
anarchokomunismy (vocative plural)
anarchokomunismu (locative singular)
anarchokomunismech (locative plural)
anarchokomunismem (instrumental singular)
anarchokomunismy (instrumental plural)

anarchistický směr v dělnickém hnutí 10. a 20. let 20. století


anarchokomunizmus

anarchokomunismus (alternative)
anarchokomunizmy (nominative plural)
anarchokomunizmu (genitive singular)
anarchokomunizmů (genitive plural)
anarchokomunizmu (dative singular)
anarchokomunizmům (dative plural)
anarchokomunizmy (accusative plural)
anarchokomunizme (vocative singular)
anarchokomunizmy (vocative plural)
anarchokomunizmu (locative singular)
anarchokomunizmech (locative plural)
anarchokomunizmem (instrumental singular)
anarchokomunizmy (instrumental plural)

anarchistický směr v českém dělnickém hnutí 10. a 20. let 20. století


anarchosyndikalismus

anarchosyndikalizmus (alternative)
anarchosyndikalismy (nominative plural)
anarchosyndikalismu (genitive singular)
anarchosyndikalismů (genitive plural)
anarchosyndikalismu (dative singular)
anarchosyndikalismům (dative plural)
anarchosyndikalismy (accusative plural)
anarchosyndikalisme (vocative singular)
anarchosyndikalismy (vocative plural)
anarchosyndikalismu (locative singular)
anarchosyndikalismech (locative plural)
anarchosyndikalismem (instrumental singular)
anarchosyndikalismy (instrumental plural)

anarchistický směr v odborovém hnutí zejména evropských románských států


anarchosyndikalizmus

anarchosyndikalismus (alternative)
anarchosyndikalizmy (nominative plural)
anarchosyndikalizmu (genitive singular)
anarchosyndikalizmů (genitive plural)
anarchosyndikalizmu (dative singular)
anarchosyndikalizmům (dative plural)
anarchosyndikalizmy (accusative plural)
anarchosyndikalizme (vocative singular)
anarchosyndikalizmy (vocative plural)
anarchosyndikalizmu (locative singular)
anarchosyndikalizmech (locative plural)
anarchosyndikalizmem (instrumental singular)
anarchosyndikalizmy (instrumental plural)


Mark

die Mark (nominative singular)
die Mark (nominative plural)
Marken (nominative plural)
der Mark (genitive singular)
der Mark (genitive plural)
Marken (genitive plural)
der Mark (dative singular)
den Mark (dative plural)
Marken (dative plural)
die Mark (accusative singular)
die Mark (accusative plural)
Marken (accusative plural)


fusilier

Odvozeno z francouzského fusilier — „mušketa“, doslovně „kousek oceli, o kterou křesací kamének vytváří úderem oheň“; ze starofrancouzského fuisil, foisil „křesací ocílka; pazourek; brousek“, zaznamenaného ve 12. století (viz též současné francouzské fusil — „puška“). Toto slovo vzniklo z vulgárně latinského focilis (petra) „(kámen) vytvářející oheň“, jež má základ v latinském focus — „krb“, ve vulgární latině „oheň“. Některé pluky britské armády, které byly dříve vyzbrojeny mušketami, používají označení fusilier i nadále. V angličtině doloženo od 70. let 17. století.

fusileer (alternative)
fusiliers (nominative plural)


phalanx

phalanxes (nominative plural)
phalanges (nominative plural)


výstražník

výstražníky (nominative plural)
výstražníku (genitive singular)
výstražníků (genitive plural)
výstražníku (dative singular)
výstražníkům (dative plural)
výstražníky (accusative plural)
výstražníku (vocative singular)
výstražníky (vocative plural)
výstražníku (locative singular)
výstražnících (locative plural)
výstražníkem (instrumental singular)
výstražníky (instrumental plural)

sloup u cesty označující místo vyžadující použití brzdy


rula

ruly (nominative plural)
ruly (genitive singular)
rul (genitive plural)
rule (dative singular)
rulám (dative plural)
rulu (accusative singular)
ruly (accusative plural)
rulo (vocative singular)
ruly (vocative plural)
rule (locative singular)
rulách (locative plural)
rulou (instrumental singular)
rulami (instrumental plural)


corvée

Z latinského [opera] conrogāta ― „svolaná/vyžádaná [práce]“, „[práce] do níž bylo povoláno, svoláno, sezváno“, které vychází z latinského slovesa conrogāre, corrogāre a to z rogāre ― žádat. Srovnej hlavně nizozemské karwei, anglické corvee, dále pak např. české arogantní, prerogativa.


դուռ

Ze staroarménského դուռն, které z předpokládaného praindoevropského *dʰúr-m̥. Takto příbuzné např. s ruským дверь, německým Tür, našimi dveřmi či starořeckým θύρα týchž významů.


pisarz

pisarze (nominative plural)
pisarza (genitive singular)
pisarzy (genitive plural)
pisarzowi (dative singular)
pisarzom (dative plural)
pisarza (accusative singular)
pisarzy (accusative plural)
pisarzem (instrumental singular)
pisarzami (instrumental plural)
pisarzu (locative singular)
pisarzach (locative plural)
pisarzu (vocative singular)
pisarze (vocative plural)


γιουγκοσλαβικός

γιουγκοσλαβική (nominative singular feminine)
γιουγκοσλαβικό (nominative singular neuter)
γιουγκοσλαβικοί (nominative plural masculine)
γιουγκοσλαβικές (nominative plural feminine)
γιουγκοσλαβικά (nominative plural neuter)
γιουγκοσλαβικού (genitive singular masculine)
γιουγκοσλαβικής (genitive singular feminine)
γιουγκοσλαβικού (genitive singular neuter)
γιουγκοσλαβικών (genitive plural masculine)
γιουγκοσλαβικών (genitive plural feminine)
γιουγκοσλαβικών (genitive plural neuter)
γιουγκοσλαβικό (accusative singular masculine)
γιουγκοσλαβική (accusative singular feminine)
γιουγκοσλαβικό (accusative singular neuter)
γιουγκοσλαβικούς (accusative plural masculine)
γιουγκοσλαβικές (accusative plural feminine)
γιουγκοσλαβικά (accusative plural neuter)
γιουγκοσλαβικέ (vocative singular masculine)
γιουγκοσλαβική (vocative singular feminine)
γιουγκοσλαβικό (vocative singular neuter)
γιουγκοσλαβικοί (vocative plural masculine)
γιουγκοσλαβικές (vocative plural feminine)
γιουγκοσλαβικά (vocative plural neuter)

Πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας

Όπλα του πρώην γιουγκοσλαβικού στρατού χρησιμοποίησαν οι τζιχαντιστές στο Παρίσι.

Džihádisté v Paříži použili zbraně bývalé jugoslávské armády.

Οι έλληνες έμποροι ταξίδευαν προς τις πρώην γιουγκοσλαβικές χώρες με τα καραβάνια, τα οποία στάθμευαν στα χάνια.

Řečtí kupci cestovali na území pozdějších jugoslávských zemí karavami, které ustájovali v zájezdních hostincích.

http://www.fhw.gr/projects/migration/15-19/gr/v3/photo/central_karavanserai.html, v textu je nepřesně "k bývalým jugoslávským zemím"

Από μια γενική άποψη, η εργασία του φωτίζει τη θέση της Ελλάδας της Γιουγκοσλαβίας και των Βαλκανίων στην πολιτική του Στάλιν, του Τσόρτσιλ και του Ρούζβελτ κατά τη διάρκεια της παγκόσμιας σύγκρουσης και την ίδια στιγμή αναμετρά με ακρίβεια το ρόλο αυτής της περιοχής στις σχέσεις μεταξύ των Μεγάλων μετά το 1945, δείχνοντας αξιοθαύμαστα ότι οι ελληνο-γιουγκοσλαβικές σχέσεις αποτελούν ένα από τα βασικά κλειδιά για την κατανόηση των μηχανισμών της εισόδου στον Ψυχρό Πόλεμο.

Z všeobecného pohledu osvětluje jeho práce pozici Řecka, Jugoslávie a Balkánu v politice Stalina, Churchila a Roosevelta během globálního konfliktu a zároveň s přesností vyměřuje roli tohoto období ve vztazích mezi velmocemi po roce 1945, prokazujíc obdivuhodně, že řecko-jugoslávské vztahy jsou jedním z hlavních klíčů k pochopení mechanismů vstupu do studené války.

Robert Frank, Φοίβος Οικονομίδης: Τo παγκόσμιο παιχνίδι στα Βαλκάνια


štefánikovský

štefánikovská (nominative singular feminine)
štefánikovské (nominative singular neuter)
štefánikovští (nominative plural masculine animate)
štefánikovské (nominative plural masculine inanimate)
štefánikovské (nominative plural feminine)
štefánikovská (nominative plural neuter)
štefánikovského (genitive singular masculine animate)
štefánikovského (genitive singular masculine inanimate)
štefánikovské (genitive singular feminine)
štefánikovského (genitive singular neuter)
štefánikovských (genitive plural masculine animate)
štefánikovských (genitive plural masculine inanimate)
štefánikovských (genitive plural feminine)
štefánikovských (genitive plural neuter)
štefánikovskému (dative singular masculine animate)
štefánikovskému (dative singular masculine inanimate)
štefánikovské (dative singular feminine)
štefánikovskému (dative singular neuter)
štefánikovským (dative plural masculine animate)
štefánikovským (dative plural masculine inanimate)
štefánikovským (dative plural feminine)
štefánikovským (dative plural neuter)
štefánikovského (accusative singular masculine animate)
štefánikovskou (accusative singular feminine)
štefánikovské (accusative singular neuter)
štefánikovské (accusative plural masculine animate)
štefánikovské (accusative plural masculine inanimate)
štefánikovské (accusative plural feminine)
štefánikovská (accusative plural neuter)
štefánikovská (vocative singular feminine)
štefánikovské (vocative singular neuter)
štefánikovští (vocative plural masculine animate)
štefánikovské (vocative plural masculine inanimate)
štefánikovské (vocative plural feminine)
štefánikovská (vocative plural neuter)
štefánikovském (locative singular masculine animate)
štefánikovském (locative singular masculine inanimate)
štefánikovské (locative singular feminine)
štefánikovském (locative singular neuter)
štefánikovských (locative plural masculine animate)
štefánikovských (locative plural masculine inanimate)
štefánikovských (locative plural feminine)
štefánikovských (locative plural neuter)
štefánikovským (instrumental singular masculine animate)
štefánikovským (instrumental singular masculine inanimate)
štefánikovskou (instrumental singular feminine)
štefánikovským (instrumental singular neuter)
štefánikovskými (instrumental plural masculine animate)
štefánikovskými (instrumental plural masculine inanimate)
štefánikovskými (instrumental plural feminine)
štefánikovskými (instrumental plural neuter)

typický pro generála Milana R. Štefánika či jeho politiku, jím (spolu)založený, příp. jiným způsobem s ním související


mussoliniovský

mussoliniovská (nominative singular feminine)
mussoliniovské (nominative singular neuter)
mussoliniovští (nominative plural masculine animate)
mussoliniovské (nominative plural masculine inanimate)
mussoliniovské (nominative plural feminine)
mussoliniovská (nominative plural neuter)
mussoliniovského (genitive singular masculine animate)
mussoliniovského (genitive singular masculine inanimate)
mussoliniovské (genitive singular feminine)
mussoliniovského (genitive singular neuter)
mussoliniovských (genitive plural masculine animate)
mussoliniovských (genitive plural masculine inanimate)
mussoliniovských (genitive plural feminine)
mussoliniovských (genitive plural neuter)
mussoliniovskému (dative singular masculine animate)
mussoliniovskému (dative singular masculine inanimate)
mussoliniovské (dative singular feminine)
mussoliniovskému (dative singular neuter)
mussoliniovským (dative plural masculine animate)
mussoliniovským (dative plural masculine inanimate)
mussoliniovským (dative plural feminine)
mussoliniovským (dative plural neuter)
mussoliniovského (accusative singular masculine animate)
mussoliniovskou (accusative singular feminine)
mussoliniovské (accusative singular neuter)
mussoliniovské (accusative plural masculine animate)
mussoliniovské (accusative plural masculine inanimate)
mussoliniovské (accusative plural feminine)
mussoliniovská (accusative plural neuter)
mussoliniovská (vocative singular feminine)
mussoliniovské (vocative singular neuter)
mussoliniovští (vocative plural masculine animate)
mussoliniovské (vocative plural masculine inanimate)
mussoliniovské (vocative plural feminine)
mussoliniovská (vocative plural neuter)
mussoliniovském (locative singular masculine animate)
mussoliniovském (locative singular masculine inanimate)
mussoliniovské (locative singular feminine)
mussoliniovském (locative singular neuter)
mussoliniovských (locative plural masculine animate)
mussoliniovských (locative plural masculine inanimate)
mussoliniovských (locative plural feminine)
mussoliniovských (locative plural neuter)
mussoliniovským (instrumental singular masculine animate)
mussoliniovským (instrumental singular masculine inanimate)
mussoliniovskou (instrumental singular feminine)
mussoliniovským (instrumental singular neuter)
mussoliniovskými (instrumental plural masculine animate)
mussoliniovskými (instrumental plural masculine inanimate)
mussoliniovskými (instrumental plural feminine)
mussoliniovskými (instrumental plural neuter)

typický pro italského diktátora Mussoliniho či jeho politiku, jím (spolu)založený, příp. jiným způsobem s ním související


erasmovský

erasmovská (nominative singular feminine)
erasmovské (nominative singular neuter)
erasmovští (nominative plural masculine animate)
erasmovské (nominative plural masculine inanimate)
erasmovské (nominative plural feminine)
erasmovská (nominative plural neuter)
erasmovského (genitive singular masculine animate)
erasmovského (genitive singular masculine inanimate)
erasmovské (genitive singular feminine)
erasmovského (genitive singular neuter)
erasmovských (genitive plural masculine animate)
erasmovských (genitive plural masculine inanimate)
erasmovských (genitive plural feminine)
erasmovských (genitive plural neuter)
erasmovskému (dative singular masculine animate)
erasmovskému (dative singular masculine inanimate)
erasmovské (dative singular feminine)
erasmovskému (dative singular neuter)
erasmovským (dative plural masculine animate)
erasmovským (dative plural masculine inanimate)
erasmovským (dative plural feminine)
erasmovským (dative plural neuter)
erasmovského (accusative singular masculine animate)
erasmovskou (accusative singular feminine)
erasmovské (accusative singular neuter)
erasmovské (accusative plural masculine animate)
erasmovské (accusative plural masculine inanimate)
erasmovské (accusative plural feminine)
erasmovská (accusative plural neuter)
erasmovská (vocative singular feminine)
erasmovské (vocative singular neuter)
erasmovští (vocative plural masculine animate)
erasmovské (vocative plural masculine inanimate)
erasmovské (vocative plural feminine)
erasmovská (vocative plural neuter)
erasmovském (locative singular masculine animate)
erasmovském (locative singular masculine inanimate)
erasmovské (locative singular feminine)
erasmovském (locative singular neuter)
erasmovských (locative plural masculine animate)
erasmovských (locative plural masculine inanimate)
erasmovských (locative plural feminine)
erasmovských (locative plural neuter)
erasmovským (instrumental singular masculine animate)
erasmovským (instrumental singular masculine inanimate)
erasmovskou (instrumental singular feminine)
erasmovským (instrumental singular neuter)
erasmovskými (instrumental plural masculine animate)
erasmovskými (instrumental plural masculine inanimate)
erasmovskými (instrumental plural feminine)
erasmovskými (instrumental plural neuter)

typický pro humanistického učence Erasma Rotterdamského či jeho dílo, jím prosazovaný, příp. jiným způsobem s ním související


slovanština

Zkrácením slovního spojení slovanský jazyk nebo slovanské jazyky, slovanský + -ština.

slovanštiny (nominative plural)
slovanštiny (genitive singular)
slovanštin (genitive plural)
slovanštině (dative singular)
slovanštinám (dative plural)
slovanštinu (accusative singular)
slovanštiny (accusative plural)
slovanštino (vocative singular)
slovanštiny (vocative plural)
slovanštině (locative singular)
slovanštinách (locative plural)
slovanštinou (instrumental singular)
slovanštinami (instrumental plural)

Fr. Šír měl zvláštní zálibu — objevovala se ostatně již před ním i dlouho po něm: slovanštinou rád vykládal slova cizích jazyků. V naší knížce se tato záliba uplatňuje v oboru přírodovědy.

ŠMILAUER, Vladimír. Výklady slov. Naše řeč, 1940. ISSN 0027-8203.

společný předchůdce slovanských jazyků (srov. praslovanština, protoslovanština a slověnština; odlišuj od staroslověnština)


voet

Přes staroholandské fuot z předpokládaného pragermánského *fōts. Takto příbuzné např. s německým Fuß, dánským fod nebo anglickým foot týchž významů. Vzdáleněji pak srovnej např. starořecké πούς nebo latinské pēs.


стол

Přes staroslověnštinu z předpokládaného praslovanského *stolъ. Srovnej též стул ― židle; stolice.


γλωσσαμύντωρ

γλωσσαμύντορας (nominative singular)
γλωσσαμύντορες (nominative plural)
γλωσσαμύντορος (genitive singular)
γλωσσαμύντορα (genitive singular)
γλωσσαμυντόρων (genitive plural)
γλωσσαμύντορα (accusative singular)
γλωσσαμύντορας (accusative plural)
γλωσσαμύντορα (vocative singular)
γλωσσαμύντορες (vocative plural)


μαλλιαρός

Substantivizací příslušného přídavného jména, viz níže. Metaforou jako kontrast vůči "uhlazeným, učesaným, dobře oholeným" zastáncům jazyka archaického, "čistého".

μαλλιαροί (nominative plural)
μαλλιαρού (genitive singular)
μαλλιαρών (genitive plural)
μαλλιαρό (accusative singular)
μαλλιαρούς (accusative plural)
μαλλιαρέ (vocative singular)
μαλλιαροί (vocative plural)

"vlasatec", zastánce lidového jazyka, prosazovatel dimotiki, odpůrce purismu a katharevúsy


animatismus

animatizmus (alternative)
animatismy (nominative plural)
animatismu (genitive singular)
animatismů (genitive plural)
animatismu (dative singular)
animatismům (dative plural)
animatismy (accusative plural)
animatisme (vocative singular)
animatismy (vocative plural)
animatismu (locative singular)
animatismech (locative plural)
animatismem (instrumental singular)
animatismy (instrumental plural)


animatizmus

animatismus (alternative)
animatizmy (nominative plural)
animatizmu (genitive singular)
animatizmů (genitive plural)
animatizmu (dative singular)
animatizmům (dative plural)
animatizmy (accusative plural)
animatizme (vocative singular)
animatizmy (vocative plural)
animatizmu (locative singular)
animatizmech (locative plural)
animatizmem (instrumental singular)
animatizmy (instrumental plural)


animismus

animizmus (alternative)
animismy (nominative plural)
animismu (genitive singular)
animismů (genitive plural)
animismu (dative singular)
animismům (dative plural)
animismy (accusative plural)
animisme (vocative singular)
animismy (vocative plural)
animismu (locative singular)
animismech (locative plural)
animismem (instrumental singular)
animismy (instrumental plural)

víra v existenci nadpřirozených sil oživujících neživé věci a přírodu


animizmus

animismus (alternative)
animizmy (nominative plural)
animizmu (genitive singular)
animizmů (genitive plural)
animizmu (dative singular)
animizmům (dative plural)
animizmy (accusative plural)
animizme (vocative singular)
animizmy (vocative plural)
animizmu (locative singular)
animizmech (locative plural)
animizmem (instrumental singular)
animizmy (instrumental plural)


židobolševismus

židobolševismy (nominative plural)
židobolševismu (genitive singular)
židobolševismů (genitive plural)
židobolševismu (dative singular)
židobolševismům (dative plural)
židobolševismy (accusative plural)
židobolševisme (vocative singular)
židobolševismy (vocative plural)
židobolševismu (locative singular)
židobolševismech (locative plural)
židobolševismem (instrumental singular)
židobolševismy (instrumental plural)

bolševismus (komunismus) řízený nebo šířený Židy nebo s nimi spojovaný

Bojem proti domnělé hrozbě, ba „hydře“ židobolševismu se ohánělo zejména hitlerovské Německo. Dnes je tento termín ve slušné společnosti víceméně tabu.