a

A co bude dál?


ano

„Ano, pane,“ přikývl Conley.

FRAZIER, Charles. Bílý náčelník. Překlad David Petrů. Praha : Knižní klub, 2009. Cit. dle Korpus.cz. ISBN 978-80-242-2401-5.

„A nemáte náhodou zítra večer čas?“ – „Ano,“ řekla vesele.

„Patří Špicberky Norsku?“ – „Myslím, že ano.“

„Co myslíš, stihla ten vlak?“ – „Možná(,) že ano.“

Ano, Sněžka je nejvyšší horou Čech i celého Česka.

dokonce (zesiluje nebo stupňuje význam následujícího větného členu nebo věty)

Básník tím chtěl ukázat nevyhnutelnost Achilleovu, a jaké neprozřetelnosti, ano zločinu se Agamemnón svým pychem dopustil.

Na rozdíl od přitakací částice se za ano v tomto stupňovacím významu nepíše čárka (stejně jako za dokonce). Srov. http://ssjc.ujc.cas.cz/search.php?hledej=Hledat&heslo=ano&sti=EMPTY&where=hesla&hsubstr=no.

Měl obdržeti Hanka peníze na cestu, ano 4000 rublů ročního platu, důstojenství dvorního rady, dědičné šlechtictví a t. d.

Jan Erazim Sojka: Naši mužové, kapitola Váceslav Hanka

O cancro do ano non é tan común.


nechť

částice uvozující přací větu, vyjadřující přání


Používá se v případě, kdy slovo předcházející partikuli končí na souhlásku, kromě souhlásky n. Pokud slovo předcházející partikuli končí na souhlásku n, použije se partikule -g, pokud slovo předcházející partikuli končí na samohlásku, použije se partikule -ng. Pro vyjádření přivlastnění pomocí osobních zájmen SA⁽ᵂⁱᵏⁱᵏⁿⁱʰʸ⁾ se na rozdíl od partikulí -ng a -g nepoužívá, protože žádné osobní zájmeno SA nekončí na souhlásku, kromě souhlásky n.

rozvíjí podstatné jméno pomocí přídavného jména

maliit na babae

rozvíjí podstatné jméno pomocí základní nebo řadové číslovky

anim na pinsan

panganim na taon


to

naproti tomu, ve srovnání s dříve řečeným (stejný tvar „to“ pro všechny tři rody)

Petra jsem v bazénu už dávno nepotkal. To Adam, ten je opravdový sportovec – chodí plavat denně.


to

uvozuje a vyznačuje infinitiv slovesa, zejména (následující po a) závislý na jiném slovese (nikoliv modálním)

She has never shown us what to do or where to go.

Nikdy nám neukázala, co dělat nebo kam jít.

To be or not to be, that is the question.

too old to rock and roll, too young to die

příliš starý na to, aby(ch) tančil rock'n'roll, příliš mladý, aby(ch) umřel

Everybody needs somebody to love and I chose you.

Každý potřebuje někoho milovat/ příp. "někoho na milování, lásku"/ a já si vybral(a) tebe.


že

vyjadřuje zklamání, pohrůžku, nejistotu na začátku věty

Že se nestydíš!

My jsme se už někdy viděli, že?


i

zdůrazňuje tvrzení resp. následující větný člen

On pak řekl: „I ne, nemáš pravdu.“


ale

ále (alternative dialectal)
hale (alternative)
nale (alternative)

Ale mám tě rád.


po

partikule vyjadřující úctu k druhé osobě


tak

Tak jak se máš?

Tak tak, je to svatá pravda.


aby

abe (alternative dialectal)
habe (alternative)
haby (alternative)

Abych už to měl za sebou!


už

Už by mohl být doma!


však

(oddělené čárkou a otazníkem) viď(te)?, není-liž pravda?


až

vyjadřuje děj, který se stane později, než se čekalo

Přijdu až později.

Byl bledý, až sinalý.


ani

Ani ruce si neumyl a už šel jíst.


ono

Ono prší!


budiž

Tvar imperativu slovesa být (považován za archaismus) ustrnul do podoby částice – doslova „ať je (tomu tak)“.

Chceš jet na výlet? Tak tedy budiž.

Mohu jít s vámi? – Budiž.


houby

Vzniklo jako eufimismus k hovno z houba.

„Oh, neračte se na mne ohlížeti,“ vece zdvořilý Sasík širokou svou němčinou, „rozumím všemu…“ — „Houby!“ zavrčel Bártovec, a respicient se chechtal, až mu dech docházel.

Karel Klostermann: Ze světa lesních samot

„Na dovolené u moře jsem se potkal se svou první láskou, deset let jsme se neviděli!“ — „Houby?!“


tedy

Udělej to tedy ty.

Tak to tedy ne!


teda

Udělej to teda ty.

Tak to teda ne!

Znám taky jednu z Dejvic, ta tam toho má nejvíc, znám taky jednu z Dejvic - tak ta je teda má!


asi

hasi (alternative dialectal)
ase (alternative)
as (alternative literary)

Nevím to jistě, ale asi už odešel.

Ten kufr váží asi dvacet kilo.


nic

Můžeme jít s vámi? — Nic, my půjdeme sami.


dobře

No tak dobře, můžete jít tedy se mnou.


totiž

Z původního staročeského točíš, točúš, zkrácené varianty spojení to čuješ — „to víš, cítíš, tušíš“, druhé osoby singuláru přítomného času slovesa čít. Už ve staročeštině ve 14. století přešlo do dnešního tvaru totiž, jež lze chápat jako spojení zájm. to, příklonky -ť/ ti a koncového ž.

koriguje, upřesňuje či dokonce vyvrací předchozí tvrzení


ne

Ne, to neudělám.

Tak jdeme, ne?


ne

ve spojení s částicí pas popř. příslovci jamais, plus vyjadřuje slovesný zápor

Il paraît qu'ils ne le savent pas.


třeba

Ať to udělá třeba on.

Třeba zaspal.


třebas

Udělám to třebas já.

Můžu jet s vámi? – Třebas.


což

Slovo což už bylo v minulosti poněkud zastaralé (dle SSJČ), do spisovného jazyka se ale opět vrátilo (dle SSČ).

uvozuje tázací vazbu a současně vyjadřuje údiv

Což je hloupý?


ovšem

„Jdeš s námi?“ – „Ovšem!“

Vypadá hezky, je ovšem hloupý.


ovšemže

„Jdeš s námi?“ „Ovšemže!“


možná

Přijdu možná dnes.


kdyby

Kdyby už byl zticha!

Kdyby se mu tak něco stalo!


dokonce

Byl tam dokonce i ten, co nikam nechodí.


spíš

spíše (alternative)
spiš (alternative dialectal)

Byl to spíš ten větší.

Spíše by se mi hodilo, kdybys přišel sám.


spíše

Byl to spíše ten větší.


jednou

jednó (alternative dialectal)
jednú (alternative)
jednouch (alternative)
jednúc (alternative)

Už jednou mlč!


snad

snaď (alternative dialectal)
snáď (alternative)
snadže (alternative obsolete)

Snad přijde.

Hele, dobře, vyhrál v té loterii fakt hodně peněz. Ale snad se z toho nemusí úplně zbláznit, ne?

Snad jel na kole, snad šel pěšky - každopádně by tu měl už dávno být.


nakonec

vyjadřuje obavu, pochybnosti, překvapení

Kdoví jak to nakonec dopadne.


naopak

Je tam hodně světla? Naopak, je tu tma.


přímo

Ty přímo záříš!


vlastně

Byl tam. Vlastně ne!

Co že to vlastně děláš?

A pak je tu samozřejmě celá ta nadřazená debata nad „brannou výchovou“ paní ministryně Šlechtové. K čemu vlastně má být všechno to nacvičování zalehnutí při atomovém výbuchu okořeněné jazykovým rozborem vojenské přísahy?

David Klimeš: Teď už nepotřebuje před ministryní Šlechtovou zachránit jen armáda, ale i školství, 26.března 2018


přece

přec (alternative literary)
přeci (alternative)
přice (alternative dialectal)
přeca (alternative)

On za to přece nemůže.


přeci

On za to přeci nemůže.


hned

hnedka (alternative)
hnedko (alternative dialectal)
hnedky (alternative)
hneď (alternative)

Poprvé se tam probojovali a hned to vyhráli.


samozřejmě

On samozřejmě přijde.


pravda

Ze slova pravý a přípony -da, srovnej křivda. Původně asi správný směr.

Jsme, pravda, už docela unavení, ale těch pár kilometrů navíc ještě ujdeme.


prý

Vzniklo ze slovního spojení „oni prají“ tj. praví, říkají zkrácením na praj, později prej, z něhož se tvar prý vyvinul hyperkorektní přeměnou skupiny ej na ý.

prej (alternative dialectal)
pré (alternative)
pry (alternative)
praj (alternative)
pryj (alternative)

muka

uvození zpochybňovaného n. ironizovaného tvrzení

Prý už je na tom lépe.

Přišel a prý: „Pojď se mnou.“

Tak jsem byl u doktora, prý mám ještě týden zůstat doma.

uvozuje cizí zpochybňované nebo ironizované tvrzení

Přišla do školy pozdě, prý že jí nejelo metro.

Diskuze o těchto tématech se bohužel někdy mylně chápe jako výzva k boji proti mužům nebo jako ukázka nepřijatelného házení všech gentlemanů do jednoho pytle; ti jsou tím vším prý tak zmatení, že ani nevědí, jestli smějí otevřít ženě dveře, nebo riskují ránu kabelkou do hlavy. Rovnost pohlaví není třeba takto zesměšňovat.

Jaroslav Šotola: Gender je i pro křesťany, Christnet, 10.prosince 2018


teprv

teprve (alternative)
teprva (alternative dialectal)
teprvá (alternative)
tepřive (alternative)
teprov (alternative)
teprú (alternative)
děprem (alternative)
děpro (alternative)
teprvé (alternative archaic)

Je teprv půl osmé.

Je krásná, ale co teprv její sestra!


teprve

teprv (alternative)
teprva (alternative dialectal)
teprvá (alternative)
tepřive (alternative)
teprov (alternative)
teprú (alternative)
děprem (alternative)
děpro (alternative)
teprvé (alternative archaic)

Je teprve půl osmé! Proč jsi už vzhůru?

Je krásná, ale co teprve její sestra!


jenom

jen (alternative Bohemia)
enom (alternative dialectal)
enem (alternative)
edem (alternative)
ene (alternative)
jenomej (alternative)
len (alternative)

Na nic a na nikoho nečekej - jenom to udělej. V nejhorším se na tebe budou trochu zlobit.

Obraz je jak živý, jenom se pohnout.

Jenom to proboha ne!!


nej

Nej, det kan jag inte.


ej

Doseringen får ej överskridas.


inte

jag vet inte

inte så


icke

jag vet icke

icke så


taga

z, od (ve smyslu pocházet z, pocházet od)

Taga-Praha si Petr

Taga-dito ako

Taga-saan ko?


att

Jag har inte lust att göra det.


no

Půjdeš tam? No, možná jo.

No tak né asi!

No jak to mám hergot vědět?

No tak určitě!

No teda! Takovej svinčík jsem teda nečakal!

(hovorově, méně jistě) ano (+ adekvátní intonace)

indikuje, že posluchač mluvčího poslouchá, vybízí ho k pokračování v hovoru (responzní slovo)

indikuje zvědavost, zájem udržovat hovor

A: A víš, co mi na to řekl? B: No? A: Že už to má dávno hotový! Tak to mě teda dostalo...


no

¡No!

No, no quiero comer ahora.

¿A tí no te gusta leer?


nu

uvozuje výrok, který je závěrem předchozí úvahy, objektivizuje ho

Nu dobrá, ať je po tvém.

Nu sláva bohu, že to tak dopadlo.


sí

¿Tienes mucha hambre? ¿Quieres comer ahora? — Sí, por favor.

Máš velký hlad? Chceš jíst teď? - Ano, prosím.

¡Esto sí es una fiesta!

Tomuhle já říkám oslava! / To je párty jak se patří!


prosím

prosim (alternative dialectal)
prosém (alternative)
prošim (alternative)

Prosím, mohl byste mi ukázat tu knihu?

zdvořilá žádost o zopakování při neporozumění; někdy též ironicky

Prosím? Bohužel jsem vám nerozuměl.

Prosím? To přece nemyslíš vážně!

Mohu se vás na něco zeptat? –Prosím.

navázání kontaktu (např. v obchodě, v telefonu)

Prosím. Čím vám mohu posloužit?

Děkuji! –Prosím.

Prosím, pojďte dále.


jo

jó (alternative dialectal)
ju (alternative)
jú (alternative)
ja (alternative)


jo

(ale) ano (jako popření předešlého předpokladu)

Kommer han inte? Jo.

Du har väl inte tappat vantarna igen? Jo.

Neztratil jsi zase rukavice, že ne? Ano.

Vad hade hänt? Jo, hon hade glömt pengarna.


potom

potem (alternative dialectal)
potym (alternative)
potum (alternative)
potém (alternative)

Potom se to má povést, když ani nejsi schopný se plně soustředit!


ať

Ať se vám daří!

Ať okamžitě přijde!

Ať to třeba stojí tisíc korun.

Za tohle ji už rozhodně zavřou, ať je její táta kdokoliv.

Upadneš! – Ať!


bo

Bo skąd ja niby mam to wiedzieć?!


nicht

Ich gehe nicht mit dir.

A und nicht A ist falsch.


is

Is múinteoir é Dónall.


azda

To azda nie!


vďaka

Zatiaľ vďaka, no na budúci týžden ešte prídem.

Zatím díky, ale příští týden ještě přijdu.


niestety

Niestety, tego telewizora nie da się naprawić. Musi pan kupić nowy.

Bohužel, ten televizor se nedá opravit. Musíte koupit nový.


konečně

vyjadřuje větší míru rozhodnosti v nepřehledné situaci

Rodiče dlouho váhali, ale nakonec koupili dárek za vysvědčení i Evě, i když neměla dobré známky. Konečně, vždyť se také snažila.


yes

Yes, you are right.


tož

uvozovací, někdy rozvažovací (deliberativní) částice

Tož vitajte, ogaři!

„Tož demokracii bychom už měli; teď ještě nějaké ty demokraty.“

„vidět, že rozumíš věci,...“ – „Oj tož, oj tož.“


pas

vyjadřuje zápor ve spojení s částicí ne, která se dává před sloveso nebo se v hovorové řeči vynechává

Ici, il n'y a pas de travail.


vraj

Vraj je chorá.


nikoliv

Nikoliv, pane, určitě se mýlíte.


nikoli

Tato okolnost je nepříjemná, nikoli však neočekávaná.


kéž

Vzniklo spojením archaického zájmena ké a zkrácené příklonné koncovky -že. Původně mělo i význam tázací částice.

částice uvozující přací větu, vyjadřující přání

Jednou byl v Ližensku na návštěvě svatý reb Mendele z Rimanova, kéž nás chrání Světlo jeho zásluh!

LANGER, Jiří. Devět bran Chasidů tajemství. 2. vyd. Praha : Československý spisovatel, 1965. S. 149.


jistě

vyjadřuje souhlas, který nepřipouští pochybnosti

„Poslal jsi už ten dopis?“ „Jistě!“


určitě

vyjadřuje kladnou odpověď, o níž není pochyb

„Už jsou tvoji rodiče doma?“ „Určitě!“

vyjadřuje pravděpodobnost následujícího tvrzení

Už vidím, jak budu běhat někde v zimě po lese, to určitě!

„Půjdeš se mnou nakupovat?“ „No to teda určitě!“


naštěstí

Spojením předložky na a substantiva štěstí.

vyjádření uspokojení navzdory nepříznivým okolnostem

Zapomněl jsem doma ty důležité doklady, naštěstí jsem ale měl u sebe ještě kopie.


bohužel

Přišel jsem na schůzku sice včas, bohužel však přítel byl nemocný a stejně se nemohl dostavit.


správně

„Podle mého názoru pachatel dopis napsal na tomto psacím stroji.“ — „Správně!“


єи

Ze starohornoněmeckého hei/heia, nebo spojením deiktické částice e- se zájmenem jь.
Srov. sloven. hej, (dial.) ej/aj/haj; pol. (dial.) hej/haj; hluž. haj.

бѫди жє слово вашє • єи єи • и ни ни • лихоѥ бо сею отъ неприꙗзни ѥстъ

Vaše slovo buď 'ano, ano - ne, ne'; co je nad to, je ze zlého.


нє

Srov. čes., sloven. ne; pol. nie; hluž. ně; dluž. nje; rus., ukr., běl. не; bulh. не; srbochorv. ne; slovin. ne.

нє придъ разоритъ нъ испльнитъ

нѣсмь достоинъ да въ домъ мои вънидєши

Nejsem hoden, abys vstoupil do mého domu.

zesilující částice po záporných zájmenech a příslovcích (tzv. dvojitý zápor)

ащє и вьси съблазнѧтъ сѧ о тєбѣ • азъ николижє нє съблажнѭ сѧ о тєбѣ

Kdyby všichni od tebe odpadli, já nikdy ne!

никомѹжє ничьтожє нє рьци

negace záporných sloves, zesilující výsledný kladný význam

нє нє имѣ исѹсъ водъі


jednoduše

Vrátit ti ty peníze, které jsi mi půjčil, teď jednoduše nemůžu.


inu

Král s královnou pak spolu ještě dlouho žili a byli šťastni. Inu, v pohádkách to obvykle nebývá jinak.


bohudíky

vyjadřuje uspokojení a úlevu z toho, že pominula nepříjemná situace

Moje přítelkyně byla vážně nemocná, ale bohudíky už se úplně uzdravila.


kupodivu

Shořel celý les, dům rostoucí na pasece však zůstal kupodivu netknutý.


ma

ne- (zápor u rozkazovacího způsobu sloves)


nie

Z praslovanského *ne (ne), z praindoevropského *ne (ne). Porovnej s českým ne, ruským не, slovenským nie, litevským ne, latinským ne.

Nie, dziękuję.

Tak to on powiedział, nie?

I na to ostatnie pytanie nie było odpowiedzi.

A na tu poslední otázku odpověď nepřišla.


nie

Mal si včera voľný deň? Nie, pracoval som.

Nie, nechoď tam!

Zúčastníš sa, nie?


kór

Kór taková zima zase není.

Kór tak blízko to ale také není.


dobrá

No dobrá, budu o tom uvažovat.

Mohu se na to podívat? – Dobrá.


viď

Vzniklo zkomolením staročeského tvaru vědě slovesa vědět s významem vím.

Ty máš už hlad, viď?


enem

To viš, že jo, enem vyhrožuj!

Enem aby sa o tobě nepsalo v černej kronice!

Jen aby se o tobě nepsalo v černé kronice!


bezpochyby

Složenina slovního spojení bez pochyby. Slovo bezpochyby už bylo v minulosti poněkud zastaralé (dle SSJČ), do spisovného jazyka se ale opět vrátilo (dle SSČ).


holt

Pak holt nevím, co s tou bedničkou budeme dělat, moje věc to není.

Jaroslav Hašek: Letní byt a poštovní erár


ba

Ba, ba, máš pravdu


ĉu

Ĉu li jam revenis?

Mi ne estas certa, ĉu li amas min.

Nejsem si jistý (jistá), jestli mě miluje.


patrně

Je patrně unavený.

Nejkrásnější období je patrně podzim, když má milá shrabuje listí, myslím si, že dělá asi určitě správně, zahrádka se pravidelným shrabováním čistí.

Ivan Mládek: Nejkrásnější období je podzim


bet

-koliv (ve spojení s tázacími či neurčitými zájmeny a příslovci)


ありがとう

Původně se výraz zapisoval takto: 有り難う a skládal se z kandži 有 (být, nastat), příslušné okurigany り, kandži 難 (nesnáze) a konečně okurigany う, pravděpodobnostní způsob přídavného jména 難い (katai - obtěžující/obtěžování), čtení obou částí bylo japonské. Později se (také vlivem častého neuvědomělého používání) původní význam a neobvyklý zápis z povědomí Japonců vytratily, proto se dnes používá již jen fonetický zápis hiraganou.


いいえ

ne, nikoliv nesouhlasná odpověď na zadanou otázku, pokud v otázce byl zápor, na rozdíl od češtiny je výsledný význam kladný


tanghali

pozdě v časovém významu, nikoli při použití ve výrazech přijít pozdě, být někde pozdě, k tomu se používá slovo huli

Tanghali na


kdepak

Už ti ten dluh splatila? — Ale kdepak!


hindi

Hindi ko alam.

Hindi ako marunong.

Hindi ako nag-aral pero madali lang ang mga tanong.

Neučil(a) jsem se, ale otázky byly jednoduché.


like

I was like, “Why did you do that?” and he's like, “I don't know.”

A já na něj jako "pročs to, jako, udělal?" a von prej "já nevim".


אִי

ne-; vyjadřuje negaci následujícího slova


náhodou

uvádí tvrzení, které je v kontrastu s předchozími výroky

Náhodou, já jsem na vás tenkrát zrovna myslela.


celkem

To představení se nám celkem líbilo.


הַ־

הֲ־ (alternative)
הֶ־ (alternative)
ה־ (alternative)

varianta částice הֲ־ v případě, že následuje laryngála (א, ה, ח, ע) vokalizovaná jinou samohláskou, než kamac, nebo písmeno vokalizované znakem ševa


הֲ־

הַ־ (alternative)
הֶ־ (alternative)
ה־ (alternative)

uvozuje tázací větu; připojuje se k jejímu prvnímu slovu


הֶ־

הֲ־ (alternative)
הַ־ (alternative)
ה־ (alternative)

varianta částice הֲ־, pokud následuje nepřízvučné אָ, הָ, חָ nebo עָ


אַל

vyjadřuje zápor u jusivních tvarů sloves


né

Když jsme ji postavili do zahrady, tak tam stála jak trpaslík a volala: „Né to ne, to né! Ťapy né!“


výborně

Podařilo se ti je přesvědčit? No výborně!


rozhodně

vyjadřuje rozhodnutí, o němž není pochyb

Ne, rozhodně, letos to jen tak nenechám.

„Půjdeš se mnou na skleničku?“ – „Rozhodně!“


žes

Žes to pivo vypil sám!?


koli

modifikuje význam předcházejícího zájmena nebo zájmenného příslovce k neurčitosti

Kdo jsi koli, kdo to čísti budeš, věz tento že kámen nevzhledný skrývá kosti Bohuslavovy (…)

Začátek nápisu Jana Šlechty ze Všehrd na hrob Bohuslava Hasištejnského z Lobkovic. In: Karel Alois Vinařický: Pána Bohuslava Hasištejnského z Lobkovic věk.


jasně

Jasně že jdeme s vámi!

„Dáš si panáka?“ „No jasně že ano!“


koneckonců

Ať si dělá, co chce, je mi to koneckonců jedno.

O to koneckonců jde.


vážně

vyjadřuje soulad tvrzení s realitou, očekáváním apod.

Naše sousedka se už uzdravila. — Vážně? Tak rychle?


siyempre

Převzaté španělské slovo siempre (vždy) s posunutým významem.


να

částice uvádějící slovesa v konjunktivu a suplující tak infinitiv

Δε θέλω να το μάθω, προτιμώ να μην το μάθω.

Nechci se to dozvědět, radši bych se to nedozvěděl(a).


μακάρι

(μακάρι +να+sloveso v imperfektu či plusquamperfektu) kéž by, kéž

Μακάρι να σε γνώριζα νωρίτερα.


siguro

Převzaté španělské slovo seguro (jistě) s posunutým významem.


halos

Ano'ng oras na? Halos ala-una.


huli

pozdě ve významu přijít pozdě, být někde pozdě, nikoliv ve významu je pozdě, k tomu slouží slovo tanghali

Alam mo ba, huli na naman ako kaninang umaga?

Víš, že jsem opět přišla pozdě dnes ráno?


lahat

Siyempre gumagamit lahat ng banyo.

Samozřejmě všichni používají koupelnu./Samozřejmě každý používá koupenu.


maaga

Kahit gumigising ka ng maaga, huli ka pa rin?


вот

Вот челове́к!

Вот в чём вопрос.

Где твоя кровать? — Вот она!

Вот когда еще у нас будет такой удачный случай?

A kdypak budeme mít zase takovou dobrou příležitost?


palagi

Palagi marami kami sa bahay.


copak

Spojením zájmena co a slůvka pak. Srovnej např. německé was denn.

Tatínkem to trhlo, takže byl všecek polekaný. „Zatrápený Broučku, copak tak musíš křičet!“ — „Ale tatínku, když jsem se tak udeřil!“


halt

… ale takhle kamzičník pro jaro by také nebyl špatný; halt, já si sem dám monardu …


zajisté

vyjadřuje souhlas nepřipouštějící pochybnosti

označuje výrok za pravděpodobný na základě názoru mluvčího


pochopitelně

[ˈpɔxɔpɪtɛlɲɛ]

vyjadřuje souhlas či kladnou odpověď s podtextem vyloučení jiných možností

Už ses najedl? — Pochopitelně!


prej

Vzniklo ze slovního spojení „oni prají“ tj. říkají zkrácením na praj, později prej, z něhož se hyperkorektní přeměnou skupiny ej na ý vyvinul i tvar prý . Srovnej např. slovenské vraj.

Prej už je na tom líp.

Přišel a prej: „Poď se mnou.“

Tak jsem byl u doktora, prej mám ještě týden zůstat doma.

uvozuje cizí zpochybňované nebo ironizované tvrzení

Přišla do školy pozdě, prej že jí nejelo metro.

Jak ženský přišly ke špatné pověsti, že nejsou moc chytrý a že brečej v neštěstí. Prej k hříchu od pradávna maj vlohy, prej slabý jsou jak mátohy. Dávno už co světem stojí svět, tak si muži myslej, že jsou všeho lidství květ, ale to se musí znovu promyslet, dyť ženský ty jsou fajnový.

Svatopluk KARÁSEK: píseň Ženský ty jsou fajn na albu Say No to the Devil (1979)


habang

Iwasang umalis sa kusina habang nagluluto.

Neodcházejte (vyhněte se odcházení) z kuchyně zatímco vaříte.


kaya

Ang hirap ng topic ko, kaya siguro matatapos ako bukas na.

Moje téma je těžké, proto ho možná dokončím až zítra.


zdalipak

Zdalipak ses křečku nezranil o vlečku, zdalipak tě něco nebolí? — Dopadlo to výborně, jsem jen trochu v šoku, spravil by to náprstek nějakého moku.


こう

Částice. Součást systému こそあど. Částice/jiné výrazy v tomto systému, počínající na こ ([ko]) naznačují souvislost/blízkost s mluvčím.

tak, takto takovým způsobem, který se týká mluvčího


そう

Částice. Součást systému こそあど. Částice/jiné výrazy v tomto systému, počínající na そ ([so]) naznačují souvislost/blízkost s osloveným.

tak, takto takovým způsobem, který se týká osloveného/partnera


ああ

Částice. Součást systému こそあど. Částice/jiné výrazy v tomto systému, počínající na あ ([a]) naznačují souvislost s třetím, nezúčastněným, nebo jinak mimo jak mluvčího, tak osloveného. Onde.

onak (oním způsobem, (který se netýká ani osloveného/partnera, ani mluvčího))


přirozeně

[pr̝̊ɪrɔzɛɲɛ]

potvrzuje výrok, vylučuje možné domněnky opačného tvrzení


schon

ano (vyjadřuje souhlas v situaci, kdy se záporná odpověď zdá očekávaná)


kdoví

Příloha:Slova s předponou kdoví- (čeština)


пусть

Пусть будет снова жопа в стране, хотим мы жить в нашем милом говне, пусть Конституцию меняют хоть в неделю 15 раз. Пусть срут на наши права, в Китай увозят дрова, пусть пенсионный возраст делают хоть 72 и дружно п*здят наши клевые омоновцы дубинками нас.

Ať je zase země v prdeli, chceme žít ve svých milých sračkách, nechť si klidně měněj ústavu dvakrát denně (doslova: „patnáctkrát za týden“). Ať klidně serou na naše práva, ať do Číny vozej dříví, ať klidně odcházíme do důchodu třeba až ve dvaasedmdesáti. Nechť nás naši čuproví OMONovci svorně mlátí pedrekama.

Semjon SLEPAKOV (Семен Слепаков): píseň Вирусная (2020)

пусть всегда будет солнце, пусть всегда будет небо, пусть всегда будет мама, пусть всегда буду я!

ať je navždy slunce, ať je navždy obloha, ať nikdy neumře máma, ať jsem tu navěky já!

Ljev OŠANIN / Arkadij OSTROVSKIJ: sovětská píseň Пусть всегда будет солнце / Солнечный круг, Helsinky 1962


beztak

Spojením předložky bez s příslovcem tak.

zprostředkovává ujištění mluvčího o daném tvrzení, dotvrzuje nebo ukazuje na možnou nejistotu

Beztak to nemůže stihnout. Beztak přijdu.


danke

Danke sehr!


ihjäl

Přes starošvédštinu ze staroseverského spojení „í hel“ — dosl. vl. do podsvětí, do pekla, jehož druhá složka z předpokládaného pragermánského *haljō. Takto příbuzné např. s německým Hölle či anglickým hell. Srovnej zejm. dánské ihjel téhož významu.

součást frází s významem smrti/usmrcení: k smrti

bita ihjäl

blöda ihjäl

bränna ihjäl

frysa ihjäl

ligga ihjäl

skjuta ihjäl

slå ihjäl


cák

Cák nevíš, jak nám to v kostele pampáter předříkával? Dobrý i zlý, příjemný i vodporný, haž do smrti trpít ha snášet


haslipa

Haslipa víte, hde bul náš táta včera?


tera

Tak tera poslúchyjte dobře hušma, já vám to povím!


eslipak

Eslipak víte, vodkud se právě vrátil Pavlovo strejda?


genug

Es ist alt genug.


ли

Мне интересно, будет ли она на тусовке.


přece jen

přecejen (alternative)
přece jenom (alternative)
přeci jen (alternative)
přecijen (alternative)
přeci jenom (alternative)

zdůrazňuje platnost tvrzení, ke kterému se váže, o kterém by se dalo pochybovat nebo které odporuje očekávání

Je možno, aby vše, co se děje, bylo přece jen někde vnitřně pravdivé a logické?


přece jenom

přecejen (alternative)
přece jen (alternative)
přeci jen (alternative)
přecijen (alternative)
přeci jenom (alternative)

Zatrápená věc, povídal kroutě hlavou, tak přece jenom ta osoba chtěla ukrást to škvrně a nic jiného.

Karel Čapek, Povídky z druhé kapsy: Případ s dítětem


přeci jen

přece jen (alternative)
přecejen (alternative)
přece jenom (alternative)
přecijen (alternative)
přeci jenom (alternative)

(...) humanistické a demokratické tradice, o nichž se tak často planě hovořilo, přeci jen kdesi v nevědomí našich národů a národních menšin dřímaly a nenápadně se přenášely z generace na generaci, aby je v pravou chvíli každý z nás v sobě objevil a proměnil je ve skutek.


přeci jenom

přece jen (alternative)
přecejen (alternative)
přece jenom (alternative)
přecijen (alternative)
přeci jen (alternative)

Čtyři muži nakonec Adama přeci jenom přemohli a poslali ho pomocí policie do blázince.

VALÁŠEK, Karel. Vraždila droga, já jenom zabíjel. [s.l.] : Nakladatelství Petrklíč. 34 s. Dostupné online. ISBN 978-80-7229-475-6.


přecejen

přece jen (alternative)
přece jenom (alternative)
přeci jen (alternative)
přecijen (alternative)
přeci jenom (alternative)

Bývalo by lepší, kdyby byla Rada Národního akreditačního úřadu jmenována dřív; přechodové období, v němž se buduje nový úřad, přecejen nějakou dobu potrvá.


přecijen

přece jen (alternative)
přecejen (alternative)
přece jenom (alternative)
přeci jen (alternative)
přeci jenom (alternative)

Můj milý inženýre, ve vás je přecijen cosi divošského.

MILLER, Andrew. Čistý. [s.l.] : HOST. 360 s. Překlad Tomáš Kačer. Dostupné online. ISBN 978-80-7294-818-5. S. 325.


ku podivu

(řidčeji) kupodivu; označuje překvapení či podiv

Shořel celý les, dům rostoucí na pasece však zůstal ku podivu netknutý.


juk

Stažením z juo (čím (...víc, tím...)) a kai (když)

vždyť, (..., že/že ano?), přece, vždyť přece

Turi jai padėti, juk ji tavo duktė.

Musíš jí pomoci, vždyť je to tvoje dcera.


bezesporu

kvalifikuje zjevné tvrzení, o němž by bylo zbytečné vést spor